C 152/124
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
3.2 Förslaget innehåller ett mycket stort antal åtaganden samt hänvisningar till andra initiativ, budgetar och politikområden.
I de flesta avseenden är detta välkommet.
Det återspeglar också den sektorsövergripande karaktären hos politikområdet och EU:s ungdomsstrategi.
Det är dock också viktigt att det finns tydlighet och ett fokus i förslaget.
Ibland är nyckeln enkelhet och man kan frukta att en lång lista av politikområden och frågor med delat ansvar kan hindra en tydlig inriktning på effekter, ansvar och resultat.
3.3 Det framgår tydligt av förslaget att tonvikten hos Europaåret för ungdomar ligger på marknadsföringsaktiviteter och marknadsföringsevenemang.
Det är viktigt att vara tydlig med detta.
Även om det kan tänkas att dessa aktiviteter kommer att påverka politiken eller belysa möjligheterna att bidra till politiken, innehåller förslaget inte i sig några politiska åtaganden.
3.4 Förslaget är tydligt när det gäller att all mer omfattande finansiering av initiativ i praktiken kommer att komma från befintliga källor, och Erasmus+-programmet verkar vara huvudfokus.
Än en gång – om så är fallet är det viktigt att vara tydlig med detta.
På samma sätt kommer de nationella programkontoren för Erasmus+ att behöva klarhet, stöd och vägledning om de ska prioritera verksamhet med anknytning till Europaåret.
De nya initiativen för ungdomars delaktighet i Erasmus+-programmet kan vara väl lämpade för sådan verksamhet, men återigen kommer ordentliga förberedelser och information att behövas för sökande i medlemsstaterna.
Återigen måste det i allt marknadsföringsmaterial och i alla andra aktiviteter tydligt framgå att Europaåret till stor del omfattar befintliga medel.
Sådan ärlighet är avgörande när man arbetar med ungdomar.
3.5 Det är också viktigt att se till att andra budgetposter från andra generaldirektorat är fullt tillgängliga för relevanta aktiviteter och att även detta uppmärksammas och lyfts fram av dessa budgetinnehavare.
Detta är särskilt lämpligt med tanke på ungdomsfrågans sektorsövergripande karaktär och den betydelse som detta ges i EU:s ungdomsstrategi.
Det skulle givetvis också innebära mer resurser för aktiviteter samt att man kan knyta an till andra politikområden och nå ut till nya grupper av ungdomar och kanske även till grupper som är svårare att nå.
3.6 Samordningsverksamheten kommer att vara avgörande för att Europaåret ska bli framgångsrikt.
Det behövs ett större engagemang från det civila samhällets sida i detta sammanhang och en större roll för ungdomsorganisationerna nationellt, lokalt och på europeisk nivå.
Nationella ungdomsråd och andra större ungdomsorganisationer bör vara jämbördiga partner i den nationella samordningsgrupp som deltar i både den gemensamma utformningen och genomförandet av Europaåret, och bör stödjas i fullgörandet av denna uppgift.
Europeiska ungdomsforumet bör också erkännas som en viktig partner i intressentgruppen.
3.7 EU:s ungdomsstrategi är unionens främsta politiska åtagande på ungdomsområdet.
Även den omfattar ett betydande och välkommet engagemang för ungdomsfrågans sektorsövergripande dimension.
Detta är avgörande för att framsteg ska kunna göras på en rad olika politikområden som rör ungdomar, t.ex. sysselsättning, miljö och utbildning.
Det är därför mycket viktigt att Europaåret har en nära koppling till EU:s ungdomsstrategi, särskilt ungdomspolitikens sektorsöver­ gripande dimension.
Detta klargörs i förslaget, men det är också viktigt att alla sektorer bidrar och spelar sin roll inom övervakning och tillsyn.
3.8 Arbetet måste fortsätta på ungdomspolitikens alla områden och de närliggande sektorsövergripande områdena för att man i så hög grad som möjligt ska nå ut till dem som är svårast att nå.
Detta bör vara en del av övervakningen av Europaåret.
Det kan finnas metoder för att prioritera vissa grupper eller till och med missgynnade områden för att se till att tillräckligt med aktiviteter härrör från dessa.
Hänvisningen till Alma-initiativet är också välkommen, liksom den tonvikt som läggs på unga som varken arbetar eller studerar, även om det fortfarande behövs mer information om detta.
3.9 Inriktningen på aktiviteter och evenemang måste vara kopplad till deras effekter.
För att så ska vara fallet krävs indikatorer som når bortom aktiviteterna.
Om den eftersträvade effekten är att ungdomars röster ska bli hörda måste detta återspeglas i indikatorerna.
Eftersom begreppen ”uppmärksamma, stödja och samarbeta” är vanliga i förslaget kan de mycket väl utgöra en lämplig ram för indikatorer.
Det viktigaste är att de når bortom aktiviteternas och evenemangens resultat och inriktas på deras effekter.
3.10 Utsikterna för Europaåret för ungdomar kommer i hög grad att bero på insatser på nationell nivå, men de nationella myndigheterna har haft extremt lite tid till sitt förfogande.
Även finansieringen kommer att vara ett problem i ett så sent skede, de nationella myndigheterna har oundvikligen pressade tidsscheman och det finns dessutom stora skillnader inom ungdomspolitiken, vilket GD Utbildning, ungdom, idrott och kultur har noterat i sitt eget arbete.
Alla dessa faktorer utgör utmaningar för genomförandet av Europaåret.