6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/119
4.5 Pandemin har visat att det råder brist på hälso- och sjukvårdspersonal.
EESK upprepar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbättra deras arbetsvillkor, inbegripet löner, utbildning, omskolning och kompetensutveckling samt tillgång till barnomsorg, för att därmed säkerställa högsta möjliga säkerhetsnormer och för att ge personer inom alla yrken, även de inom hälso- och sjukvårdssektorn, möjligheten att bo, flytta och arbeta fritt i hela EU (3).
Eftersom 76 % av hälsooch sjukvårdspersonalen och 84 % av sjuksköterskorna i EU är kvinnor behövs det en omdanande jämställdhetspolitik för att ta itu med hindren för tillgång till heltidsarbete, åtgärda löneskillnaderna mellan könen, hålla kvar personalen i sektorn samt främja möjligheterna till yrkesutveckling och att ta på sig ledarskapsroller.
Särskilda förfaranden ska tas fram för att möjliggöra en snabb och säker rekrytering av hälso- och sjukvårdspersonal från länder utanför EU i kritiska situationer.
4.6 När det gäller EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2021–2027 välkomnar EESK kommissionens kraftfulla rekommendation till medlemsstaterna att erkänna covid-19 som en yrkessjukdom, men betonar behovet av att se över rekommendationen så att den omfattar alla arbetstagare som exponeras för infektioner utan tillräckligt skydd, även såväl mobila och migrerande arbetstagare som säsongsarbetare på osäkra arbetsplatser och i ohälsosamma boenden.
4.7 EESK kommer att noga följa genomförandet av den europeiska hälsounionen, och rekommenderar att man tar hänsyn till kopplingen mellan djurs och människors hälsa.
Detta samarbete belyser också det faktum att på grund av pandemiers gränsöverskridande karaktär kan endast enhetliga och väl samordnade åtgärder vara effektiva och framgångsrika, på grundval av gemensamt erkännande.
4.8 Under covid-19-pandemin fanns en fragmenterad, osamordnad strategi för kliniska prövningar i Europa.
EESK noterar att en EU-omfattande strategi kan göra det möjligt att effektivisera förfaranden och processer för kliniska prövningar, särskilt tester av nya läkemedel under utveckling för effektiva och tillgängliga behandlingsmetoder.
Här kan en lösning vara en storskalig europeisk plattform för kliniska prövningar.
4.9 Enligt forskningsrön och närvarostatistik inom hälso- och sjukvården kan covid-19-krisen leda till en betydande ökning av psykiska risker, vilket i sin tur också kan öka förekomsten av psykosomatiska sjukdomar.
Detta nya sjukdomsfenomen och de ännu underutforskade effekterna av långtidscovid måste beaktas i alla EU-medlemsstaters hälsooch sjukvårdssystem.
4.10 Att förebygga, förbereda sig för och agera vid pandemier är prioriteringar för Europa.
EESK anser att EU bör fortsätta att bemöta krisen på ett konsekvent och globalt sätt, särskilt genom Covax samt nya läkemedel och behandlingar under utveckling, och stärka och stödja den globala hälsosäkerhetsstrukturen.
Detta måste också stärka EU:s roll i Världshälsoorganisationen.
För att tillgodose i synnerhet utvecklingsländernas akuta behov uppmanar EESK i detta sammanhang kommissionen att föra en öppen debatt på EU-nivå om ett frivilligt tillfälligt undantag från Trips-avtalet, som skulle gälla för vacciner och behandlingar mot samt tester för covid-19, i syfte att möjliggöra en ökad global vaccinproduktion och lägre kostnader för att säkerställa tillgång för människor i hela världen.
4.11 När det gäller de första erfarenheter som formuleras i kommissionens meddelande om hälsa beklagar EESK att man underlåter att uppge att tillgången på insatser och tjänster för att hantera hälsorelaterad stress är ojämn, utan nödvändigt fokus på utsatta grupper.
På många sätt har detta bara förstärkts genom covid-19-krisen.
Lika tillgång till och på tjänster bör inte bara vara ett utvärderingskriterium, utan kan rädda liv.
5.
Sociala och samhälleliga aspekter 5.1 Under 2021 har ojämlikheten mellan kvinnor och män ökat runt om i Europa, särskilt till följd av den alarmerande ökningen av våld mot kvinnor i samband med covid-19-pandemin.
Nedstängnings- och isoleringsåtgärderna har gjort det enklare för förövare att kontrollera sina offer och har lett till incidenter med fysiskt, psykiskt och sexuellt våld mot kvinnor och flickor, med begränsad tillgång till stödtjänster för offer.
Detta har kallats en ”skuggpandemi”.
EESK uppmanar kommissionen att anta en övergripande ram för att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor och flickor ur ett feministiskt, könsmedvetet och intersektionellt perspektiv för att se till att det inte åter uppstår en skuggpandemi i händelse av en framtida hälsokris.
(3)
EUT C 286, 16.7.2021, s. 109.