6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/117
1.7 På grundval av flera yttranden (1) och pelaren för sociala rättigheter stöder EESK åtgärder på EU- och medlemsstatsnivå som dels främjar samarbete mellan hälso- och sjukvårdssystemen samtidigt som hänsyn tas till EU-värderingar som värdighet och rättvis konkurrens, dels syftar till en uppåtgående konvergens mellan hälso- och sjukvårdssystemen och de sociala systemen.
1.8 Under pandemin har vi sett en nödvändig utökning av europeisk och statlig verksamhet för att i en helt ny omfattning stödja både enskilda företag och individer.
EESK understryker att det är viktigt att gå från nödåtgärder till produktiva investeringar för en inkluderande och hållbar återhämtning på medellång och lång sikt, också för att undvika risken för att finans- och penningpolitiken utsätts för höga inflationsrisker, vilket kan leda till stagflation.
1.9 EESK välkomnar kommissionens insatser för att stödja nationella kampanjer för mediekompetens i samarbete med det europeiska observatoriet för digitala medier och med expertgruppen för mediekompetens, och därigenom ytterligare bidra till kampen mot desinformation, inklusive antivaccinationsdesinformation, som väcker ogrundad rädsla och orsakar allvarlig skada.
1.10 Kommittén ställer sig positiv till insatser för att förbättra det internationella samarbetet och bygga upp Europas styrka i internationella institutioner.
EESK påpekar att en försvagning av EU:s ställning och deltagande i internationella organisationer skapar utrymme för andra länder utanför EU att agera på ett sätt som är ogynnsamt för de värden som EU står för.
2.
Allmänna kommentarer 2.1 I början av 2020 uppenbarade covid-19-pandemin en del befintliga brister i hälso- och sjukvårdssektorn, i många stater och EU-institutioner såväl som i vissa ekonomiska sektorer.
Allt detta försvårade krisen och ökade den sociala obalansen.
2.2 Kommittén välkomnar EU:s och dess institutioners initiativ att kontinuerligt utvärdera processer under pandemin, när det gäller både den exempellösa bördan för hälso- och sjukvårdssystemen och konsekvenserna för EU som helhet.
Kommittén betonar att den gångna perioden också bör bedömas som ett stresstest av EU:s demokratiska och enhetliga funktionssätt.
2.3 EESK erkänner de enorma insatser som gjorts av de olika EU-institutioner som samordnar vaccinationsstöd, nationella institutioner som tillhandahåller socialt skydd och stödprogram samt företag som har gjort sitt yttersta för att skydda sina anställda och sin verksamhet och som har klarat att uppnå en snabb normalisering när det gäller sysselsättning och tillhandahållande av väsentliga produkter.
Samtidigt noterar vi att mycket återstår att göra för att säkerställa full stabilitet och balans på arbetsmarknaden.
2.4 EESK betonar att den första och viktigaste lärdom som vi har dragit är att vi, särskilt under pandemier som är regionala och/eller övernationella till sin natur, måste samarbeta på EU-nivå för att finna gemensamma verktyg, inte bara för att vidta åtgärder ur hälsosynpunkt, utan också för att hantera nödsituationen och stödja omställningen till en snabb men inkluderande och hållbar återhämtning.
Kommittén understryker EU-institutionernas positiva förhållningssätt när det gäller att införa nya och innovativa finansiella verktyg som överenskommits med en solidaritetsbaserad strategi baserad på gemensamt intresse.
2.5 Värsta tänkbara scenario skulle vara att en ny kris bryter ut innan situationen har stabiliserats fullt ut.
Kommissionen prioriterar därför att vidta åtgärder nu för att bygga upp de ekonomiska och sociala systemens samt hälso- och sjukvårdssystemens resiliens för framtiden.
EESK ställer sig bakom denna strategi och instämmer i behovet av att kritiskt granska de lärdomar som dragits och att stärka krishanteringen i EU.
2.6 Kommissionen räknar upp tio viktiga lärdomar av pandemin, men nämner bara som hastigast ”att krisen har haft olika effekter och drabbat utsatta grupper” och små och medelstora företag hårdast.
I rekommendationerna måste man kritiskt granska vad som hittills har gjorts, vad som har fungerat bra och vad som behöver förbättras.
2.7 När vi nu tar oss ur krisen visar det sig att arbetskraftsbrist inom mycket viktiga ”lågkvalificerade” yrken också är ett stort problem.
Krisen har även blottlagt vår sårbarhet gentemot de fragmenterade globala leveranskedjorna samt behovet av att se över vår industristrategi när det kommer till tillverkning av väsentliga produkter.
(1)
EUT C 13, 15.1.2016, s.
40 och EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.