6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/109
3.14 Ett annat problem som måste lösas är hur emittenter av gröna obligationer utanför EU ska få tillgång till EU:s kapitalmarknader och tvärtom, därav behovet av att anpassa taxonomierna mellan jurisdiktioner över hela världen.
I detta sammanhang är det relevant att hänvisa till den internationella plattformen för hållbar finansiering, som är ett forum för dialog mellan politiska beslutsfattare och som har det övergripande målet att öka mängden privat kapital som investeras i miljömässigt hållbara projekt.
Plattformens slutmål är att underlätta mobilisering av privat kapital för miljömässigt hållbara investeringar.
Man erbjuder därför ett multilateralt forum för dialog mellan politiska beslutsfattare för att hjälpa investerare att identifiera och utnyttja möjligheter till hållbara investeringar som verkligen bidrar till klimat- och miljömålen.
Hur taxonomierna ska anpassas till varandra bör diskuteras och överenskommas inom detta forum.
3.15 Som tidigare nämnts skulle Esma, i egenskap av EU:s tillsynsmyndighet för kapitalmarknaden, spela en avgörande roll för att se till att de föreslagna standarderna tillämpades så pragmatiskt som möjligt.
Detta skulle kräva att man utvecklar sin kompetens och stärker sin kapacitet som tillsynsmyndighet för granskarna av EU:s gröna obligationer.
Kommissionen fastställer kriterierna för kvalifikationer och öppenhet, vilka utgör en solid grund för Esma.
Vi anser att medan Esma stärker sin kapacitet skulle myndigheten samtidigt kunna stödja sina motparter utanför EU att tillämpa liknande standarder och därmed underlätta för investerare i EU att få tillgång till tillväxtmarknader.
3.16 En annan aspekt som bör beaktas är att omställningen till en koldioxidsnål ekonomi i EU kommer att kräva finansiering långt utöver vad som är tillgängligt inom ramen för NextGenerationEU.
Den privata sektorn spelar redan en roll i denna omställning, men det krävs mycket mer.
Den föreslagna EU-standarden för gröna obligationer skulle därför utöver att underlätta gränsöverskridande finansiering på kapitalmarknaderna ytterligare utveckla en framväxande marknad för gröna obligationer och mobilisera ytterligare emittenter.
I den slutliga analysen skulle den föreslagna standarden för gröna obligationer stärka potentiella emittenters och investerares rykte och deras engagemang för hållbar utveckling och miljömål, såsom begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, hållbar användning och hållbart skydd av vatten och marina resurser, omställning till cirkulär ekonomi, återvinning, förebyggande av avfall, förebyggande och begränsning av föroreningar samt skydd av sunda ekosystem.
De relevanta miljömässiga och sociala målen skulle således ingå i alla företagsstrategier.
Dessutom skulle främjandet av ett EU-miljömärke för finansiella produkter, samtidigt som byråkratin minimeras, hjälpa privata företag att anta en sådan strategi.
3.17 Med tiden förväntar sig EESK att investerarna väljer EU-standarder för gröna obligationer, eftersom det skulle säkerställa att medlen används i enlighet med taxonomin, vilket i sin tur skulle underlätta investerarnas krav på information.
Därför bör målet vara att anta den föreslagna standarden för gröna obligationer i hela EU, oavsett som det rör sig om den privata eller den offentliga sektorn.
3.18 I detta sammanhang skulle EESK välkomna om den föreslagna standarden ”skyddade” befintliga gröna obligationer och om sådana standarder eventuellt kunde tillämpas på NextGenerationEU-obligationer.
Vi är fast övertygade om att gröna obligationer som är anpassade till taxonomin skulle bidra till att miljömålen uppnås.
Dessutom förväntar vi oss att EU-standarden för gröna obligationer kommer att öka investerarnas intresse för sådana investeringar och ytterligare utveckla marknaden för gröna obligationer.
Samtidigt som detta är goda nyheter för emittenter och investerare, varnar EESK för de utmaningar som nämnts tidigare.
3.19 Om vi blickar framåt och antar att förslaget antas i befintligt skick vore det intressant att bedöma i) i vilken utsträckning investerare, både inom och utanför EU, skulle kräva att emittenter anpassar sig till de föreslagna standarderna eller om förslaget skulle leda till skillnader på marknaden för gröna obligationer mellan EU och resten av världen, och ii) hur det föreslagna genomförandet av en EU-standard för gröna obligationer skulle påverka utvecklingen på marknaden för gröna obligationer inom och utanför EU.
3.20 EESK anser att detta är särskilt viktigt eftersom miljöutmaningar som klimatförändringarna inte kan hanteras av EU på egen hand.
Om det inte finns någon gemensam grund för taxonomianpassning med tredjeländer kommer kommissionens förslag till förordning om en frivillig standard för gröna obligationer sannolikt inte bli någon standard för den globala marknaden för gröna obligationer.
Detta skulle leda till fragmenterade kapitalmarknader, och att det skulle vara högst osäkert om emittenter från tredjeländer skulle anta kommissionens föreslagna standarder.
Detta skulle kunna äventyra tillflödet av de medel som krävs för att hantera de enorma miljöutmaningarna, i synnerhet klimatförändringarna.