C 152/102
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
4.2.5 Åtgärderna för att stödja trovärdiga sociala investeringar (åtgärd 2 d) är långt ifrån tillräckliga för att fylla luckorna i strategin på det sociala området.
Taxonomiförordningen (10) ger visserligen ett minimiskydd genom att bland annat hänvisa till Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer, men det är inte tillräckligt för att taxonomin ska stödja sociala framsteg.
Det behövs också en konsekvent strategi för att förbättra den sociala hållbarheten, där människorna och arbetslivet står i centrum.
Grunden finns redan i och med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och målen för hållbar utveckling.
Till exempel kan en taxonomi som omfattar både miljömål och sociala mål och därmed sammantaget införlivar DNSH-principen (11) utgöra en värdefull grund för ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart EU.
En helhetsinriktad taxonomi bör nu utvecklas snabbt med deltagande av arbetsmarknadens parter och det civila samhället.
Att rapporten om den sociala taxonomin ska läggas fram i slutet av 2021 förefaller under alla omständigheter för sent.
4.2.6 Översynen av de tekniska standarderna enligt förordningen om hållbarhetsrelaterade upplysningar (12), som syftar till att förtydliga indikatorer för negativa miljörelaterade och sociala konsekvenser, kommer också för sent, eftersom den ska äga rum först i slutet av 2022.
EESK uppmanar framför allt till att betydligt snabbare se över indikatorerna för arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter och införa högre standarder.
Självklart måste arbetsmarknadens parter och det civila samhället göras fullt delaktiga även i detta sammanhang.
4.3 Förbättrad resiliens mot hållbarhetsrisker 4.3.1 EESK stöder införandet av hållbarhetsfaktorer i riskhanteringen inom den finansiella sektorn.
Detta är det enda sättet att bryta den onda cirkeln med finansiella företag som finansierar klimatskadlig verksamhet.
Klimatförändringarna medför allvarliga risker för banker och försäkringsbolag, men påverkar också den finansiella sektorn som helhet och hotar t. o.m. den övergripande finansiella stabiliteten.
I detta sammanhang varnar EESK för att misstolka den finansiella sektorns roll som ett tillsynsorgan som ålägger hållbarhetsmål i det allmännas intresse.
Klimatriskerna är dock svåra kvantifiera exakt på grund av att de är så omfattande, inträffar för första gången och kännetecknas av osäkerhet.
Detta får emellertid inte på något sätt försena konkreta åtgärder, vilket skulle förvärra problemet ytterligare.
På det hela taget behövs en snabb och försiktig strategi för att förebygga chockartade reaktioner.
EU:s taxonomi bör tjäna som grund för detta.
4.3.2 Inkluderingen av hållbarhetsrisker i standarder för finansiell rapportering och utarbetandet av en standard för naturkapital är välkomna, och i detta sammanhang är vetenskapligt grundade, stringenta och tillförlitliga standarder och metoder nödvändiga (åtgärd 3 a).
Det är också lämpligt att systematiskt ta upp relevanta ESG-risker i kreditbetyg och kreditutsikter (åtgärd 3 b).
Mot den aktuella bakgrunden föreslår EESK att debatten om ett EU-kreditvärderingsinstitut återupptas, i syfte att befästa EU:s ledande roll på hållbarhetsområdet.
4.3.3 Det är logiskt att ta hänsyn till ESG-faktorer i bankernas riskhanteringssystem och i tillsynsramen för försäkringsgivare (åtgärderna 3 c och 3 d).
De bör också beaktas vid översynerna av kapitalkravsförordningen, kapitalkravsdirektivet och Solvens II (13), som sannolikt kommer att åtföljas av längre debatter.
EESK rekommenderar därför också att man inkluderar lägliga åtgärder i standarderna för att mäta risker vid riskhantering i syfte att säkerställa en snabb kartläggning av hållbarhetsrisker och lämpliga kapitalavsättningar.
På teknisk nivå är bl.a. riktlinjer från de europeiska tillsynsmyndigheterna lämpliga för detta ändamål.
På det hela taget rekommenderas en sund, framåtblickande och noggrant avvägd risk- och kapitalpolitik, där hållbarhetsriskers effekter på den finansiella stabiliteten beaktas.
4.3.4 Åtgärder såsom interna stresstester går i rätt riktning som ett komplement.
EESK motsätter sig dock tanken på en särskild tillsynsbehandling av exponeringar som klassificerats som hållbara, vilket t.ex. skulle medföra lägre kapitalkrav.
Den ökade komplexiteten i regelverket kan leda till oklarhet och kryphål i lagstiftningen.
EESK förespråkar därför en strikt ekonomisk riskbedömning.
Riskviktningen bör i första hand baseras på risker för den ekonomiska stabiliteten.
Klimatskadliga investeringar riskerar redan att minska i värde och bli ”strandade”.
Om man skulle riva upp kapitalkravsförordningen, kapitalkravsdirektivet och Solvens II varnar EESK för en tillsynsrättslig bergochdalbana och ett hot mot uppnådda standarder.
(10) (11) (12) (13)
Förordning (EU) 2020/852, artikel 18.
”Do no significant harm” principle = principen om att inte orsaka betydande skada.
Förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn.
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).