6.4.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 152/101
4.1.5 Den delegerade akt som redan föreskrivs i taxonomiförordningen och som ska omfatta de återstående fyra miljömålen på områdena vatten, biologisk mångfald, förebyggande av föroreningar och cirkulär ekonomi (åtgärd 1 d) är ett välkommet steg mot ett helhetsgrepp på hållbarhet.
EESK välkomnar också kommissionens tillkännagivande att den kommer att föreslå granskningskriterier i samband med biologisk mångfald för att koppla samman biologisk mångfald och klimatpolitik.
Även utvidgningen till ekonomiska verksamheter med en miljöprestanda på mellanliggande nivå samt differentieringen mellan ekonomiska verksamheter som inte har någon betydande inverkan på den miljömässiga hållbarheten och ekonomiska verksamheter som orsakar betydande skada på denna (åtgärd 1 b) utgör steg i rätt riktning.
Enligt taxonomiförordningen ska en rapport om ekonomiska verksamheter som har respektive inte har betydande inverkan läggas fram senast i slutet av 2021.
EESK framhåller att denna tidsfrist måste respekteras.
När taxonomin utvidgas måste man också se till att det inte uppstår några kryphål för grönmålning, inte minst på grund av ökad komplexitet.
4.1.6 EESK välkomnar utvidgningen av standarder och märkningar (åtgärd 1 e) och efterlyser större beslutsamhet bl.a. när det gäller att införa minimistandarder.
En allmän ram för märkning för finansiella instrument som finansierar omställningen skulle vara viktig för att få tydlig och tillförlitlig vägledning.
Vilseledande ”hållbarhetsmålning”, där ett institut ger sken av att vara mer miljömässigt eller socialt hållbar än det faktiskt är, förtjänar extra uppmärksamhet.
Emellertid kommer man senast 2023 bara att bedöma om detta behövs.
Även när det handlar om att skapa ett ESG-referensvärde tillkännager man bara en bedömning, trots att bindande definitioner och regler även här skulle vara viktiga byggstenar för att skapa den tydlighet som investerarna och samhället med rätta efterlyser.
4.2 En inkluderande ram för hållbar finansiering 4.2.1 EESK välkomnar att konsumenters, icke-professionella investerares och små och medelstora företags tillgång till hållbar finansiering ska underlättas, för att möjliggöra mindre projekt på lokal nivå (åtgärd 2 a).
Då måste man också säkerställa rättvisa finansieringskostnader.
Att främja kunskap om hållbarhet är ett bra sätt att tillgodose det växande intresset.
Finansiell utbildning kan dock aldrig ersätta ett sunt investerarskydd, och betoningen av hållbarhetsaspekter får inte leda till att oproportionerligt höga risker döljs.
När man utarbetar en ram för finansiell kompetens måste investerarföreträdare göras delaktiga.
4.2.2 För att förbättra hållbarhetsrapporteringen även för små och medelstora företag som inte omfattas av förslaget till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering (9) välkomnar EESK projekten vad gäller rådgivning och taxonomikom­ passen (åtgärd 2 a).
Det är viktigt att förbättra rapporteringen och göra den mer bindande, eftersom även mindre företags ekonomiska verksamhet kan ha en betydande miljöpåverkan.
EESK påpekar att det civila samhället som helhet har ett stort intresse för hållbar företagspolitik.
I synnerhet kommer även kunder till och investerare i små och medelstora företag att be om hållbarhetsupplysningar.
Inom ramen för ett förenklat ESG-rapporteringssystem måste man dock noga se till att förhindra grönmålning.
Dessutom rekommenderas följande steg: standardisering av och jämförbarhet mellan EU-företags icke-finansiella information, införande av ett regelverk och en tillsynsram för leverantörer av hållbarhetsdata samt tryggad tillgång till företags icke-finansiella rådata.
Rapporteringskrav är inget självändamål och bör därför inte vara förenade med alltför stora resurser och kostnader, utan vara ändamålsenliga när det gäller att bidra till transparens för att förbättra marknadseffektiviteten och därigenom underlätta bättre tillgång till finansiering.
4.2.3 Användningen av digital teknik för hållbar finansiering är konsekvent.
Omvänt måste hållbarhetsaspekter integreras i tekniken (åtgärd 2 b).
Samordningen av åtgärderna för att främja ett helhetsgrepp på hållbarhet och för digitalisering samt för att hantera covid-19-krisen skapar synergier som måste förstärkas för att ge EU:s åtgärder större genomslagskraft.
EESK rekommenderar att man kopplar grön budgetering (åtgärd 2 e) till en framtida gyllene regel för investeringar.
Generellt sett är det beklagligt att det inte heller här finns något helhetsgrepp på hållbarhet.
När det gäller riskdelning måste man se till att det inte uppstår någon ensidig börda och risköverföring till nackdel för den offentliga sektorn.
4.2.4 Det utökade försäkringsskyddet vad gäller miljörisker är en anpassning till verkligheten (åtgärd 2 c).
Enligt kommissionen kan en liten ökning minska skattebetalarnas och regeringarnas kostnader för klimatrelaterade katastrofer väsentligt, vilket EESK välkomnar varmt.
De föreslagna åtgärderna, såsom att kartlägga exempel på bästa praxis, förefaller dock ytterst defensiva.
Under alla omständigheter måste arbetsmarknadens parter och det civila samhället göras delaktiga i en dialog om (klimat)resiliens.
(9)
Förslag till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering COM(2021) 189 final.