C 152/98
SV
Europeiska unionens officiella tidning
6.4.2022
om huruvida detta gäller t.ex. kärnenergi eller naturgas.
EESK anser därför att det eventuellt skulle kunna vara bättre att i stället behandla dessa slags kontroversiella ekonomiska verksamheter, som fortfarande kan spela en viktig roll under omställningsperioden, separat från själva EU-taxonomin.
Dessutom bör EESK överväga att ta ett separat initiativ i denna fråga.
Kommittén stöder integreringen av de återstående miljömålen samt utvidgningen till ekonomiska verksamheter med en miljöprestanda på mellanliggande nivå och till ekonomiska verksamheter som inte har någon betydande inverkan på den miljömässiga hållbarheten respektive som har en betydande inverkan på den.
Förslag beträffande detta bör läggas fram snabbt.
För att öka taxonomins och standardernas effektivitet bör de tjäna som grund inom olika områden.
Det är dock viktigt att förhindra kryphål för grönmålning.
1.5 EESK välkomnar att icke-professionella investerares och små och medelstora företags tillgång till hållbar finansiering ska underlättas, varvid man måste säkerställa rättvisa finansieringsvillkor.
Kommittén stöder också åtgärderna för att utvidga hållbarhetsrapporteringen, eftersom hållbar företagspolitik också ligger i de små och medelstora företagens kunders och det civila samhällets intresse som helhet.
Rapporteringskraven bör inte vara förenade med alltför stora resurser och kostnader, utan vara ändamålsenliga när det gäller att bidra till transparens för att förbättra marknadseffektiviteten och därigenom underlätta bättre tillgång till finansiering.
Inom ramen för grön budgetering rekommenderar EESK att detta kopplas till en framtida gyllene regel för investeringar.
1.6 De åtgärder som nämns för att stödja trovärdiga sociala investeringar är långt ifrån tillräckliga och bör också stärkas.
Fokus på social hållbarhet måste ökas så att människorna och arbetslivet står i centrum.
Arbetsmarknadens parter och det civila samhället bör delta fullt ut i detta sammanhang, och den europeiska pelaren för sociala rättigheter och FN:s mål för hållbar utveckling bör utgöra grunden.
En integrerad taxonomi som omfattar både miljömål och sociala mål kan bli en värdefull grund för ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart EU.
När det gäller kraven på hållbarhetsrelaterade upplysningar bör särskilt indikatorerna för arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter granskas noga och förbättras.
1.7 Hållbarhetsfaktorer måste beaktas i den finansiella sektorns riskhantering och kapitalavsättningar, vilket måste hanteras genom reglering och på kort sikt även på teknisk nivå.
EESK förespråkar en sund och framåtblickande kapitalpolitik och en strikt ekonomisk riskbedömning, så att riskviktningen baseras på de faktiska stabilitetsriskerna.
Effekterna av hållbarhetsrisker på banker och försäkringsgivare och t.o.m. på stabiliteten i den finansiella sektorn som helhet måste beaktas.
Som en del av den systematiska kartläggningen av ESG-risker i kreditbetyg bör man återuppta debatten om ett EU-kreditvärderingsinstitut och därmed befästa EU:s ledande roll på hållbarhetsområdet.
1.8 EESK välkomnar åtgärderna för att stärka övervakningen av systemrisker till följd av klimatkrisen och föreslår att helst alla områden i den finansiella sektorn ska omfattas.
Det är också dags att äntligen ta hänsyn till sociala hållbarhetsrisker som hotar den sociala sammanhållningen till följd av det ökande fördelningsgapet.
EESK ser också positivt på att finansinstitutens hållbarhetsrapportering ska göras mer bindande.
Inom ramen för förvaltaruppdragen och förvaltningsreglerna får det inte förekomma någon oproportionerlig överföring av risker under grön täckmantel och klassificeringen av icke hållbara investeringar måste anpassas med försiktighet.
1.9 Tillsynsmyndigheterna måste snabbt få befogenheter för att kunna bekämpa grönmålning.
En definition av detta begrepp skulle kunna underlätta detta arbete.
Det skulle också vara lämpligt med en övervakningsram för att mäta framstegen i EU:s finansiella system.
EESK anser att det civila samhället bör göras delaktigt i bedömningen av de finansiella marknadernas anpassning till hållbarhetsmålen.
Slutligen bör ett förstärkt samarbete mellan tillsynsmyndigheterna och ECB också stödjas.
Det civila samhället bör göras delaktigt i forskningen om den finansiella sektorns hållbarhet, där social hållbarhet måste beaktas.
1.10 EESK välkomnar att kommissionen kommer att verka för ett ambitiöst samförstånd inom internationella forum, eftersom de globala marknaderna behöver globalt erkända ramvillkor.
Europeiska företag bör inte ställas inför så många olika bestämmelser att de drabbas av allvarliga konkurrensnackdelar.
Detta inbegriper global tillgång till data som gör det möjligt att bedöma investeringars hållbarhet samt lämplig reglering och tillsyn av leverantörer av ESG-data.
Att den internationella samordningen går långsamt får inte göra att åtgärderna på EU-nivå fördröjs.
Inom ramen för det fördjupade arbetet inom den internationella plattformen för hållbar finansiering uppmanas kommissionen att verka för ett närmare samarbete inte bara med den privata sektorn utan också med det civila samhället.
EESK efterlyser med eftertryck större hänsyn till social hållbarhet även på internationell nivå, bl.a. i linje med FN:s mål för hållbar utveckling.