6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/95
4.9 EESO poziva Evropsko komisijo, naj preuči, ali je mogoče, da bi bil organ AMLA že pred letom 2026 popolnoma operativen, vključno z neposrednim nadzorom.
EESO v vsakem primeru poziva Evropsko komisijo in druge sodelujoče institucije, naj v vmesnem času okrepijo sodelovanje, da bi veljavno zakonodajo izvajali učinkoviteje in v skladu s pripombami Evropskega parlamenta in Računskega sodišča.
To velja zlasti za EBA in njen novi odbor za preprečevanje pranja denarja ter ECB in Europol.
Poleg tega EESO poziva Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in Europol, naj čim prej izvedejo novo analizo tretjih držav, ki bodo verjetno vključene na nov seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami na področju pranja denarja in financiranja terorizma.
4.10 EESO se zaveda, kako pomembno bi lahko bilo Evropsko javno tožilstvo v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma, ter poziva evropske institucije in države članice, naj brez odlašanja omogočijo njegovo polno delovanje.
Obžaluje, da nekatere vlade, zlasti vlade, ki so pred kratkim začasno predsedovale EU, ovirajo zaključek procesa.
EESO se strinja z Evropskim parlamentom, ki Evropsko komisijo poziva, naj preuči predlog o vzpostavitvi evropskega okvira za čezmejne preiskave finančnih in davčnih kaznivih dejanj.
4.11 Zaradi mednarodne narave pranja denarja je treba okrepiti usklajevanje med nacionalnimi policijskimi enotami in obveščevalnimi službami.
EESO hkrati meni, da bi bilo zelo koristno Europolu podeliti večja pooblastila ter zadostne kadrovske in materialne vire za boj proti pranju denarja, financiranju terorizma in mednarodnemu organiziranemu kriminalu ter za usklajevanje nacionalnih policijskih sil na teh področjih.
Učinkovito usklajevanje med Evropskim javnim tožilstvom, novim organom AMLA in Europolom bi bilo lahko ključno za uspeh novega zakonodajnega svežnja v praksi.
4.12 EESO meni, da je treba sestaviti nov, realen in verodostojen seznam nekooperativnih jurisdikcij.
Prav tako predlaga, da Komisija pripravi direktivo, v skladu s katero bo treba podjetja in posameznike, ki so vpleteni v finančni kriminal ali pranje denarja, izključiti iz vseh postopkov za oddajo javnih naročil.
4.13 EESO meni tudi, da je treba ohraniti sedanji odnos med finančnoobveščevalnimi enotami držav članic in ga vključiti v novo strukturo organa AMLA.
Obveščevalnih in strateških zavezništev, ki so jih skozi leta vzpostavile finančnoobveščevalne enote različnih držav članic, ne smemo izgubiti.
4.14 Velik del pranja denarja poteka zunaj finančnega sistema z uporabo gotovine za nakup blaga, ki je pozneje legalizirano ali shranjeno, ali z nekaterimi poslovnimi transakcijami.
EESO poziva Komisijo, naj izvede študijo, kako bi lahko predlagani zakonodajni sveženj najučinkoviteje uporabili na trgu umetniških del in premoženja velike vrednosti ter za njihovo shranjevanje v prostocarinskih pristaniščih, carinskih skladiščih in posebnih ekonomskih conah, pa tudi za nekatere poslovne transakcije, poslovne transakcije, ki vključujejo brezobrestna posojila, odplačana v namembni državi, naložbe v nepremičnine in transakcije s podjetji za igre na srečo.
Rezultati takšne študije bi morali biti, če je to ustrezno, podlaga za nadaljnje zakonodajne predloge za boj proti pranju denarja in povezanim kaznivim dejanjem.
4.15 Dejavnosti velike večine nepridobitnih organizacij civilne družbe krepijo demokracijo, saj ta postane participativna, poleg tega pa je to gospodarski sektor, ki ima vse večjo vrednost.
Mnoge se dejansko borijo proti pranju denarja in prispevajo k razkrivanju praks pranja denarja, nekatere pa se morda vseeno uporabljajo pri pranju denarja.
Zaradi tega je treba pri oblikovanju politik v zvezi z nepridobitnimi organizacijami civilne družbe pripraviti zelo skrbne ocene tveganja, da se odkrijejo primeri uporabe takšnih organizacij v nezakonite namene, ne da bi se pri tem zaviral njihov razvoj ali da bi avtoritarne vlade to izkoriščale za napade na organizacije, ki jih kritizirajo.
5.
Posebne ugotovitve 5.1 Med pandemijo se je poleg povečanja virtualnih transakcij in večje uporabe kriptosredstev povečal tudi trg z nezamenljivimi žetoni (NFT – Non Fungible Tokens) (25), ki s tehnologijo blokovnih verig prenaša denar čez meje (2,5 milijarde USD v prvi polovici leta 2021).
EESO predlaga, da se upravljavci (tržnic) NFT vključijo na seznam pooblaščenih subjektov.
Podobno je treba spremljati „negotovinske transakcije“, ki se uporabljajo za pranje denarja.
(25)
Reuters, 6. junij 2021: NFT sales volume (Obseg prodaje nezamenljivih žetonov).