6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/57
1.9 Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) je steber vseevropske varnostne arhitekture in bi jo bilo treba kot tako utrditi za dialog z Rusijo.
Projekt Severni tok 2 mora tako dolgo mirovati, dokler Rusija v Ukrajini krši mednarodno pravo, sicer bo Moskva imela še druga sredstva za pritisk na vzhodnoevropske države.
1.10 Evropsko varnostno strukturo je treba krepiti v sodelovanju z Natom, v okviru katerega bi bilo treba tudi razpravljati o vrednotah.
1.11 Še naprej je treba krepiti sodelovanje s civilno družbo v čezatlantskem okviru.
Pri tem je posebej pomemben skupni dialog o državljanskih pravicah, odpornosti na dezinformacije, svobodi medijev, varstvu podnebja, socialnih pravicah, varstvu potrošnikov in spodbujanju demokracije, za kakršnega v EU skrbi EESO.
Čezatlantsko partnerstvo se lahko dolgoročno preoblikuje v čezatlantsko povezovanje.
2.
Pravna država in svobodna svetovna ureditev 2.1 EESO ugotavlja, da sta svobodna svetovna ureditev ter demokratična pravna država neločljivo povezani.
Svobodne svetovne ureditve ni mogoče ohraniti, če demokratični akterji pravne države niso dovolj močni v odnosu do avtoritarnih ali totalitarnih akterjev.
Po tej analogiji velja tudi naslednje: če svobodno trgovino, temelječo na pravilih, zamenjata merkantilizem in protekcionizem, dobijo zagon tiste sile v državah, ki dvomijo o liberalni demokraciji, temelječi na pravni državi.
2.2 Po mnenju EESO je svobodna svetovna ureditev pogoj za pravično in trajnostno trgovino, ki temelji na pravilih, uresničevanje podnebnih ciljev Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov glede trajnosti ter za socialno pravičnost, enake možnosti, enakost spolov in nediskriminacijo.
Svetovna ureditev, ki priznava pravico močnejšega in za katero so značilni zapiranje, prizadevanja za samozadostnost in trgovinski odnosi, ki temeljijo na hierarhiji moči, ne more obroditi ali krepiti ustvarjalnega in inovativnega podjetništva, ki prinaša trajnosten gospodarski uspeh, ravno tako pa v njej tudi ni mogoče uresničevati ambicioznih okoljskih in socialnopolitičnih ciljev.
2.3 EESO zato podpira krepitev temeljnih pravil za sodelovanje med državami članicami v okviru Združenih narodov in njihovih podorganizacij.
Pozdravlja zamisel o zavezništvu vseh demokracij, saj je bilo mogoče mednarodne institucije po 2. svetovni vojni ustanoviti le zaradi močnega demokratičnega vpliva ZDA in samo z ZDA, ki so odprte svetu in so demokratične, imajo te institucije prihodnost.
2.4 EESO samokritično ugotavlja, da sta ne le evropska politika, temveč tudi organizirana civilna družba Evrope po koncu hladne vojne predolgo domnevali, da sta demokracija in pravna država kot zapisani splošni vrednoti za vedno zagotovljeni.
Toda na svetu so močni akterji, ki so se sicer v okviru mednarodnega prava zavezali tem vrednotam, vendar jih v praksi v bistvu kršijo.
Ohranjanje lastne ureditve, ki temelji na vrednotah, ni samo po sebi razumljivo.
2.5 Demokratične pravne države in zavezništva držav spoštujejo vrednote, ki dajejo pečat večstranski ureditvi, za katero se EU še vedno zavzema, čeprav je njen vpliv omejen.
Korenine teh vrednot so v ločitvi posvetne in verske moči, listini svoboščin Magna Charta, konceptu Habeas Corpus in Splošni deklaraciji človekovih pravic, ki jo je razglasila Generalna skupščina Združenih narodov.
So glavni pogoj za liberalno demokracijo in pravno državo.
EU in ZDA ter prijateljske liberalne demokracije si te vrednote delijo.
Člen 30 Splošne deklaracije človekovih pravic Združenih narodov jasno navaja: „Nobene določbe te deklaracije se ne sme razlagati tako, kot da iz nje izhaja za državo, skupino ali posameznika kakršnakoli pravica do kakršnegakoli delovanja ali dejanja, ki bi hotelo uničiti v njej določene pravice in svoboščine“.
2.6 Skupna značilnost liberalnih demokracij je, da je njihov obstoj neločljivo povezan s pluralistično, neodvisno in živahno civilno družbo.
3.
Pomen čezatlantskih odnosov za položaj Evrope v svetu 3.1 Geopolitične spremembe v preteklih dveh desetletjih so precej načele svobodno svetovno ureditev in močno oslabile pomembne mednarodne organizacije.
Prevladujoči sili sta bili vse agresivnejša elita oblasti v Ljudski republiki Kitajski in nevarno naraščajoč izolacionizem ZDA.
3.2 Vendar ZDA same ne morejo ohraniti svobodne svetovne ureditve, glede na lastna trenja v družbi in svetovno razsežnost tega izziva.
Državljani ZDA so zelo skeptični do dragih vojaških operacij v oddaljenih delih sveta.
Primer Afganistana na brutalen način kaže, da sta nujno potrebni nova, kredibilna strategija liberalnih demokracij in močnejša evropska zavezanost, da bi razbremenili ZDA.
Ta ne sme biti omejena le na vojaške sposobnosti, čeprav brez njih ne gre.