C 152/2
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
1.3 EESO poudarja, da je eden od glavnih izzivov za maloprodajni sektor ta, da konkurenčni pogoji na spletu niso enaki pogojem, ki jih imajo trgovci iz tretjih držav.
Ti so zato nelojalna konkurenca trgovcem s sedežem v EU, ki izpolnjujejo predpise EU, v skladu s katerimi je treba zagotoviti varnost proizvodov, ki se prodajajo potrošnikom, in spoštovati pravice potrošnikov.
1.4 EESO se strinja, da Evropa potrebuje zanesljivo in ambiciozno digitalno politiko za maloprodajni sektor, da bi izkoristila priložnosti za izboljšanje svoje konkurenčnosti, ki jih ponujajo digitalne inovacije.
Uresničevanje zelenega prehoda maloprodajnemu sektorju omogoča, da potrošnike podpre pri sprejemanju bolj trajnostnih potrošniških odločitev.
EESO opozarja, da bosta pravi enotni trg ter učinkovita in delujoča čezmejna zakonodaja malo- in veleprodajnemu sektorju omogočila, da se bosta odzivala na zahteve potrošnikov ter konkurirala v globalno konkurenčnem in bolj digitalnem okolju.
1.5 EESO podpira skupno izjavo socialnih partnerjev iz malo- in veleprodajnega sektorja v okviru evropskega pakta za trgovino, naj EU sektorju pomaga pri izboljšanju njegove dolgoročne odpornosti z uvedbo ciljno usmerjenih podpornih ukrepov in pospešitvijo digitalnega in zelenega prehoda, ter priznava vlogo, ki jo imajo maloprodajne trgovine pri ohranjanju vitalnosti mestnih središč in podeželskih skupnosti.
Komisijo poziva, naj razmisli, kako bi na podlagi načrtov za okrevanje oblikovala celostno strategijo za okrevanje in industrijo, v kateri se bo vloga storitvenega in proizvodnega sektorja, ki se medsebojno podpirata, upoštevala pri spodbujanju rasti in učinkovitega delovanja gospodarstva EU ter podpiranju digitalizacije maloprodajnega sektorja s posebnim poudarkom na MSP.
1.6 EESO poziva institucije EU in države članice, naj preoblikujejo podporne ukrepe na področju zaposlovanja ter znanj in spretnosti, vlagajo v nabor znanj in spretnosti prihodnjih delavcev v maloprodaji z izboljšanjem poklicnega usposabljanja in izobraževanja, individualnimi izobraževalnimi računi, prilagojenimi novim delovnim mestom, in podporo socialni ekonomiji ter podjetja podprejo tako, da bodo lahko z usposabljanjem delavcev za uporabo digitalnih tehnologij obdržala velik delež svoje delovne sile, drugim delavcem pa se lahko s preusposabljanjem omogoči dostop do zaposlitvenih priložnosti v drugih sektorjih.
EESO se strinja, da se bodo z umetno inteligenco in robotiko razširili in povečali učinki digitalizacije gospodarstva na trge dela ter da lahko umetna inteligenca in robotika prispevata h gospodarskemu in družbenemu napredku.
2.
Uvod 2.1 Maloprodajni sektor, ki zajema maloprodajne trgovine (poslovanje med podjetji in potrošniki) in veleprodajna podjetja (poslovanje med podjetji), je največji zaposlovalec v zasebnem sektorju v Evropi, saj zagotavlja vsako sedmo delovno mesto, v njem pa deluje vsako četrto evropsko podjetje.
Trgovci na drobno in na debelo so vez med pridelovalci in proizvajalci ter 450 milijoni potrošnikov v Evropski uniji.
2.2 Maloprodajni sektor temelji na povpraševanju potrošnikov.
Gre za raznolik sektor spletnih in fizičnih trgovin, ki potrošnikom prodajajo živilske in neživilske proizvode ter se hitro združujejo v večkanalni poslovni model za potrošnike.
99 % podjetij v tem sektorju je malih in srednjih podjetij, ki se poskušajo uveljaviti na enotnem trgu in preživeti v zelo konkurenčnem okolju tako, da omogočajo prilagodljivost v smislu inovacij in eksperimentiranja ter počnejo to, kar najbolje znajo: streči svojim strankam.
2.3 Evropski maloprodajni sektor je sredi digitalne preobrazbe, ki jo je pandemija COVID-19 močno pospešila.
Številni potrošniki so morali neživilske proizvode kupovati prek spleta, ker so bile prodajalne zaprte.
Trgovine z živili so pogosto lahko ostale odprte, a so zanje veljale stroge omejitve, ki so povzročile visoke stroške, povezane s potrebo po zagotavljanju varnosti potrošnikov in zaposlenih.
Številni trgovci na drobno, ki pred tem niso imeli spletne trgovine, so morali začeti svoje proizvode ponujati prek spleta, da bi lahko v času omejitev gibanja dosegli svoje stranke.
Spletne tržnice so bile za mala in srednja podjetja pogosto edini način za hiter prenos ponudbe na splet, ta praksa pa se bo v prihodnje predvidoma še okrepila.
2.4 Priložnosti za maloprodajni sektor prinaša tudi zeleni prehod, saj mu omogoča, da ponovno razmisli o svojih poslovnih modelih, ponudi alternativne proizvode ter ljudi spodbudi k bolj trajnostnemu načinu življenja in jih pri tem podpre.
Pri tem gre tako za odzivanje na družbene spremembe kot za njihovo usmerjanje.
Zeleni prehod poleg vse večjega povpraševanja potrošnikov in zahtev regulativnih organov po bolj trajnostnih alternativah ponuja priložnost za ponovni razmislek o tem, kako družba prideluje, proizvaja, prodaja, uporablja in odstranjuje proizvode.
3.
Digitalna preobrazba 3.1 Digitalna preobrazba korenito spreminja maloprodajne poslovne modele: spreminja interakcijo s strankami, trženje, samo dobavno verigo, pretok informacij po dobavni verigi in številne druge vidike.
Ta sektor tradicionalno sicer skrbi za nadaljnjo prodajo proizvodov, a vse bolj postaja mešanica podpornih storitev, povezanih z nadaljnjo prodajo, vodilnega ustvarjalca in obdelovalca podatkov ter pomembnega uporabnika umetne inteligence.
To je bistvenega pomena za odzivanje na povpraševanje potrošnikov in oblikovanje ustreznejših posameznikom prilagojenih ponudb.