C 152/54
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
3.11 Ekosistemski pristop Evropske komisije ne zajema vseh ustreznih ravni in vidikov.
V njem je jasno poudarjeno, da je treba prehod obravnavati tudi z regionalne perspektive in zagotoviti, da bodo podjetja, vključno s podjetji iz sektorja socialnega gospodarstva, temelj celotnega političnega delovanja.
Ponazoriti je treba, kako je to povezano z vrednostnimi verigami in kako se različne komponente posameznih ekosistemov povezujejo s komponentami drugih ekosistemov.
4.
Možne poti prehoda, ki temeljijo na celostnem pristopu k socialno-ekonomskemu industrijskemu razvoju 4.1 Inovacije so tesno povezane z novimi tehnologijami ali prelomnimi znanstvenimi odkritji, vendar je mogoče kot podlago za zagotavljanje boljših ali novejših proizvodov ali storitev uporabiti tudi obstoječe kompetence.
Nove tehnologije se prepletajo z obstoječimi tradicionalnimi tehnologijami.
Obstajajo še drugi jasni primeri povezave med uveljavljenimi tradicionalnimi načini proizvodnje ter inkrementalnimi inovacijami in modernizacijo industrij: uporaba novih in lažjih materialov iz zrakoplovov v vozilih, uporaba lažjih materialov v avtomobilski industriji in uporaba biotehnologije pri zasnovi novih medicinskih instrumentov ali storitev.
4.2 Napredna infrastruktura IKT spodbuja ustvarjanje novih priložnosti ter prispeva k oblikovanju inovativnih in trajnostnih rešitev, ki ustrezajo obstoječim regionalnim posebnostim.
Uporaba 3D-tiskalnikov na primer omogoča, da se proizvod razvije in oblikuje na eni lokaciji, nato pa se v fizični obliki po potrebi zagotavlja na več drugih lokacijah.
To prispeva k zmanjšanju vplivov na okolje, povezanih s prevozom.
4.3 Koncepti socialnega gospodarstva lahko pomembno prispevajo k socialno-ekonomskim spremembam z ustvarja­ njem novih izobraževalnih, življenjskih in zaposlitvenih priložnosti, pa tudi alternativne storitvene in podporne infrastrukture v lokalnih skupnostih, zlasti za prikrajšane skupine in ogrožene osebe.
V povezavi s storitvami splošnega javnega pomena imajo ti koncepti velik potencial za ustrezno in učinkovito pripravo družbenih in gospodarskih akterjev na zahteve in posledice inovacij in sprememb, zlasti na regionalni ravni.
4.4 Javne strukture imajo veliko odgovornost pri ustvarjanju ugodnih pogojev za spremembe in razvoj z zagotavljanjem storitev splošnega pomena, ki so dostopne vsem gospodarskim subjektom.
4.5 To je tudi del napredka, ki ga je treba doseči na področju storitev javnega pomena, kot je organizacija dela ustanov za nadaljnje izobraževanje, namenjeno potrebnemu izpopolnjevanju delovne sile, izboljšanju kompetenc delavcev ter zagotavljanju pomoči podjetjem pri spoprijemanju z inovacijami in spremembami.
Usposobljeni delavci bodo posledično trdneje povezani z regijo in bodo prispevali k oblikovanju trajnih – in zelenih – strukturnih sprememb.
4.6 Energetsko intenzivnim industrijam je na voljo veliko skupnih rešitev za razogljičenje, ki omogočajo skupne naložbe (npr. čisti vodik ter ponovna uporaba, zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida).
Večja krožnost in industrijska simbioza sta prav tako pomembna vidika razogljičenja industrije in priprave na prihodnost z učinkovitimi in visokoproduktivnimi podjetji.
5.
Pomen regionalnih trgov dela, ki zagotavljajo dostojno delo v trajnostnih proizvodnih in storitvenih podjetjih 5.1 Regije, podjetja in njihovo gospodarsko uspešnost je treba obravnavati in podrobno analizirati ob upoštevanju njihovih temeljnih panožnih kompetenc in delovne sile.
To vključuje tudi infrastrukturo, lokacijo, bogastvo virov, podjetniški duh in institucionalno ureditev ter je pomembno za zagotavljanje visokokvalificirane delovne sile in predvidevanje prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih, da bi preprečili njihovo pomanjkanje (npr. inženirji).
5.2 Sodelovanje z univerzami, vključno s tistimi, specializiranimi za uporabne znanosti, in raziskovalnimi ustanovami je lahko ključnega pomena pri ustvarjanju novih industrijskih priložnosti, ki omogočajo ustvarjanje novih delovnih mest v uveljavljenih podjetjih, multinacionalnih družbah, malih in srednjih podjetjih ter zagonskih podjetjih.
5.3 Na človeški ravni so regije, ki nove prišleke brez težav sprejemajo in vključujejo v dobro delujoče socialno-ekonomske strukture, v ugodnejšem položaju.
5.4 V regijah, v katerih je usposobljena delovna sila globoko zakoreninjena v socialno-ekonomskih strukturah in se počuti kot doma, je mogoče vzpostaviti tudi dinamične industrijske panoge in podjetja z visoko dodano vrednostjo, ki temeljijo na učinkovitih mrežah formalnih in neformalnih kompetenc.
Delo zato bistveno prispeva k opredelitvi inovativnih industrijskih kompetenc posameznih regij ter k podpori procesov modernizacije in preobrazbe.