6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/51
1.6 EESO poudarja, da se gospodarski in okoljski uspehi dosegajo in uresničujejo predvsem tam, kjer ljudje živijo.
Tam se predvidevajo in skupaj oblikujejo izzivi, povezani z varstvom podnebja.
Tam nastajajo nove ideje, ki se skozi industrijski proces preoblikujejo v proizvode in storitve, ki so konkurenčni v svetovnem merilu.
1.7 Poti prehoda, ki so zasnovane v posodobljeni industrijski strategiji EU in o katerih razpravlja industrijski forum EU, državljanom EU zagotavljajo podporo in smernice, vendar se posamezna izhodišča na regionalni ravni zelo razlikujejo, zato so potrebne različne strategije za dosego splošnega cilja.
EESO zato poziva Evropsko komisijo, naj pri določanju okvira in merjenju industrijske strategije EU posebno pozornost nameni tem različnim zahtevam, da bi se lahko prožno odzvali na regionalne in sektorske potrebe.
1.8 Subsidiarnost je treba obravnavati v smislu, da lahko močno prispeva k pravičnemu prehodu.
Regije in metropolitanska območja najbolje poznajo svoje težave in priložnosti.
Zato EESO priznava, da bi bilo treba jasno opredeliti zavezujoče cilje in načela evropske industrijske politike, o katerih bi se skupaj dogovorili na ravni EU.
Zavedati se je treba, da mora izvajanje v regijah in metropolitanskih območjih temeljiti na načelu subsidiarnosti.
1.9 Razmere in zmožnosti za uresničevanje podnebnih, socialnih in okoljskih ciljev se zelo razlikujejo.
Nekatere panoge in podjetja bodo cilje uresničili lažje, drugim pa bodo morda povzročili več težav, zato je treba šibkejšim regijam in nekaterim industrijskim panogam nameniti posebno pozornost in podporo.
Glede na to, da se splošni cilj nanaša na celotno vrednostno verigo, se je treba najprej osredotočiti na hitrejše učinke in daljnosežne spremembe.
1.10 EESO ugotavlja, da lahko podjetja v skladu s tem načelom ponovno vzpostavijo svojo gospodarsko in trajnostno konkurenčnost s pomočjo predanih podjetnikov in vodstvenih delavcev ter dobro usposobljenih in kvalificiranih delavcev.
Pri tem imajo pomembno vlogo mala in srednja podjetja.
Agenda na področju človeških virov je osnovni pogoj za uspešen prehod podjetij.
1.11 Države članice bi morale ob logistični in finančni podpori Evropske unije okrepiti strukturne in procesno usmerjene javne naložbe s storitvami splošnega pomena, usmerjenimi v nenehno izboljševanje omogočitvenih pogojev za industrijski in družbeni razvoj, ki lahko okrepijo zmogljivosti regij in lokalnih zmogljivosti za učinkovito reševanje okoljskih, tehnoloških, gospodarskih in socialnih izzivov.
1.12 EESO meni, da bi bilo treba z industrijsko strategijo EU predvideti in zmanjšati vse večjo revščino in neenakost, saj mora zeleni dogovor vključevati tudi celostni socialni dogovor.
Zato je treba sredstva usmeriti na področja, kjer so najbolj potrebna.
Celovita politika EU na področju trajnostnosti mora storiti več za pravičnost in udeležbo v gospodarstvu, od česar bodo imeli koristi ljudje in regije (3).
Civilno in poklicno življenje v Evropi bi moralo potekati v skladu z zahtevo po vzpostavitvi trajnostnosti na podlagi vključujoče in trajnostne rasti, dostojnega dela in socialne pravičnosti (4).
1.13 EESO podpira prehod na krožno gospodarstvo, ki bo zaustavilo potratno uporabo neobnovljivih virov in zmanjšalo mednarodno odvisnost.
To bi moralo biti tudi pomemben del industrijske strategije EU, zato bi bilo treba spremeniti okvirne pogoje, da bi ustvarili konkurenčne prednosti za podjetja, ki spoštujejo načela krožnega gospodarstva.
2.
Pravični prehod kot priložnost za okrevanje in rast industrije 2.1 V zelenem dogovoru je določen jasen in politično zavezujoč cilj, v skladu s katerim je treba vse emisije toplogrednih plinov v Evropi do leta 2030 zmanjšati za 55 %.
Način uresničevanja tega cilja je določen v ukrepih iz svežnja „Pripravljeni na 55“, ki ga je Evropska komisija predstavila julija 2021.
Drugačna razlaga tako ni več možna.
S pravičnim mednarodnim trgovinskim sistemom je treba zagotoviti, da lahko podjetja ostanejo konkurenčna na svetovni ravni in hkrati dosegajo cilje zelenega dogovora.
To vključuje čezmejni in medcelinski sistem za ogljično prilagoditev, ki bo trgovinske partnerje spodbudil k pridružitvi državam, ki spoštujejo omejitve planeta.
(3) (4)
Predlogi EESO za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19 z dne 11. junija 2020, (UL C 311, 18.9.2020, str. 1).
Resolucija EESO z dne 9. junija 2021 o delovnem programu Evropske komisije za leto 2022, (UL C 341, 24.8.2021, str. 1).