6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/47
3.10 EESO meni, da si je treba prizadevati za uskladitev podpore, dodeljene v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost za preoblikovanje industrijskih panog z intenzivno rabo virov in energije, z obstoječimi javno-zasebnimi programi financiranja, kot sta SPIRE in partnerstvo za čisto jeklo.
Industrijska zavezništva bi se morala uporabljati kot platforme za spodbujanje dolgoročnih sinergij med projekti, financiranimi z mehanizmom za okrevanje in odpornost in obstoječimi programi EU, da bi pospešili preoblikovanje industrijskih panog z intenzivno rabo virov in energije.
3.11 Ugotovljeno je bilo, da je treba finančno podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost sklada RRF dopolniti z ambiciozno davčno reformo.
To bi bilo treba uskladiti z dogovorom v okviru OECD, da bi zagotovili, da bo za zelo donosne družbe od leta 2023 veljala dejanska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb v višini 15 %.
3.12 Glavni cilj izplačevanja nepovratnih sredstev podjetjem bi moralo biti ohranjanje mednarodne konkurenčnosti industrije EU ob upoštevanju socialnih, gospodarskih in okoljskih standardov EU, da bi zagotovili, da bo dvojni prehod koristil evropskim državljanom.
3.13 Kot je navedeno zgoraj, bo načrt EU za okrevanje bistven za preoblikovanje industrijskih panog z intenzivno rabo virov in energije, hkrati pa bo prispeval k preobrazbi drugih gospodarskih sektorjev v zvezi z dvojnim prehodom.
Za to obsežno preoblikovanje bodo potrebna dolgoročna prilagoditvena in prehodna obdobja, zlasti pri vseh vprašanjih, ki so povezana s človeškim kapitalom.
EESO močno priporoča, naj se naložbeni mehanizmi podaljšajo na obdobje po letu 2026 ter naj se opredelijo trdne in jasne povezave med njimi.
4.
Posebne ugotovitve EESO poziva države članice in industrijo, naj na glavnih vodilnih področjih, ki jih je opredelila Komisija, pripravijo naložbe in reforme z največjim učinkom preoblikovanja v smislu doseganja določenih končnih ciljev.
Ne smemo pozabiti, da morajo biti stroški doseganja ciljev, povezanih z dvojnim prehodom, sprejemljivi za celotno družbo.
4.1 ZAGNATI – čiste tehnologije in obnovljivi viri 4.1.1 Industrijski prehod ne bo dosežen brez energetskega prehoda.
Razogljičenje industrije bo neposredno odvisno od razpoložljivosti zadostnih cenovno dostopnih nizkoogljičnih virov energije, ki omogočajo nizkoogljično industrijsko proizvodnjo.
Za doseganje podnebnih in digitalnih ciljev bo bistvenega pomena zanesljivo zagotavljanje zadostne proizvodnje razogljičene energije.
Prav tako so potrebne obsežne naložbe za razvoj ali vzpostavitev infrastrukture, ki je potrebna za prevoz, shranjevanje in distribucijo neprimerljivo velikih količin nizkoogljične energije.
Pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in zlasti predlaganih reform bi se bilo treba osredotočiti na zagotavljanje konkurenčnih, stabilnih in predvidljivih cen energije, da se omeji vpliv visokih cen energije na inflacijo, ki bi lahko ogrozila okrevanje industrijskih panog z intenzivno rabo virov in energije in družbe na splošno.
4.1.2 EESO se strinja, da je pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje nujna tehnološka nevtralnost: v ta prehod je treba vključiti vse nizkoogljične tehnologije (energijo iz obnovljivih virov, zeleni vodik, fuzijski reaktor itd.), če so v skladu s podnebnimi cilji do leta 2030 in leta 2050 ter cilji trajnostnega razvoja OZN.
Nobene tehnologije ne bi smeli že vnaprej ali samovoljno izključiti.
Merila za dodeljevanje sredstev bi morala biti osredotočena na zagotavljanje konkurenčnih cen energije za končne odjemalce ne glede na samo tehnologijo.
4.1.3 Zato bi bilo morda treba razmisliti ne le o kombiniranju različnih konkurenčnih obnovljivih virov energije, temveč tudi o njihovem kombiniranju s tehnologijami za zajemanje, shranjevanje in uporabo ogljika, pri čemer ne smemo pozabiti na vlogo, ki jo bo imela energetska povezanost med različnimi državami članicami.
Oblikovati je treba zadostne, homogene predpise, ki bodo zagotovili gospodarsko upravičenost naložb in omogočili uporabo teh tehnologij.
4.1.4 Poleg razpoložljivosti cenovno dostopne energije in tehnoloških rešitev je treba ustrezno upoštevati energetsko učinkovitost.
V vseh scenarijih, opredeljenih v strategiji EU za dolgoročno zmanjšanje emisij za doseganje ciljev podnebne nevtralnosti do leta 2050, se prihrankom energije pripisuje pomembna vloga (1).
Pomembno vlogo pri zmanjšanju porabe energije in virov s strani industrijskih panog z intenzivno rabo virov in energije ima tudi preusmeritev v bolj krožno gospodarstvo.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en.