C 152/30
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
v uradnih podatkih velikokrat spregledan, saj ti mladi ne zaprosijo za denarno nadomestilo za brezposelnost in se ne prijavijo na zavodih za zaposlovanje, ampak se preživljajo z navidezno samozaposlitvijo, platformnim delom ali delom na črno.
Zato lahko sklepamo, da so dejanski podatki morda še slabši, kot jih beleži Eurostat.
3.2 Kriza zaradi COVID-19 je še poslabšala položaj mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo.
Njihovo število je v Evropi, zlasti v državah, kot so Italija, Grčija, Bolgarija in Romunija, kritično in se še zvišuje zaradi osipa v šolah, odsotnosti ustreznega usmerjanja, izgube delovnih mest in pomanjkanja zaposlitvenih priložnosti.
Ta kategorija ranljivih mladih je bolj izpostavljena tveganju marginalizacije, revščine in trajne izključenosti iz zaposlitve.
3.3 Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, so široka kategorija, ki zajema raznoliko populacijo, vključno z brezposelnimi, osipniki in diplomanti, ki še niso našli zaposlitve in so izgubili pogum, ter drugimi mladimi, ki so neaktivni iz različnih razlogov.
Brezposelni so le ena od podskupin široke kategorije mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, prekrivanje brezposelnih in te kategorije mladih pa se skozi čas in med državami razlikuje (8).
3.4 Visoko število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, je velika izguba za naša gospodarstva in družbe.
Občutek razočaranja ali izključenosti pri teh posameznikih prav tako pomeni veliko politično tveganje za stabilnost naših demokratičnih družb.
Nezmožnost izobraževalnih in socialnih sistemov, da preprečijo ta pojav ali zmanjšajo število teh mladih, kaže, da povsod po Evropi primanjkuje učinkovitih politik, ki bi uživale široko podporo in spodbujale enake možnosti.
3.5 Ta kriza še posebej vpliva na delavce z nestandardnimi in različnimi oblikami zaposlitve (9) (občasno delo, delo na podlagi vrednotnice, platformno delo, priložnostno delo, kolaborativna zaposlitev itd.)
(10), te oblike dela pa so žal značilne predvsem za mlade.
Takšno delo utegne biti slabo plačano, z nerednim delovnim časom, slabo varnostjo zaposlitve in malo ali nič socialne zaščite (plačani dopust, pokojnina, bolniški dopust itd.).
Pogosto takšno delo ne izpolnjuje pogojev za denarna nadomestila za brezposelnost ali sheme skrajšanega delovnega časa, ki jih izvajajo vlade (11).
Ta vrsta dela je razširjena predvsem v sektorjih in panogah, ki jih je pandemija COVID-19 še posebej prizadela, na primer v turizmu, trgovini na debelo, trgovini na drobno ter nastanitvenem in gostinskem sektorju (12).
Po drugi strani so lahko nove oblike dela priložnost za mlade, ki živijo na podeželskih ali oddaljenih območjih, ali za mlade invalide, študente in mlade starše, zato sta dostojno plačilo in socialna varnost nepogrešljiva.
3.6 Spremljajoče ovire za zaposlovanje, kot so mobilnost, digitalna pismenost, zdravje in negotove bivalne razmere, vključno s pomanjkanjem stanovanj in nevključenostjo v sistem socialnega varstva, bi bilo treba prepoznati v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost ter jih v njih upoštevati.
EESO meni, da bi morale države članice kvalitativno in kvantitativno spremljati te ovire za vključevanje mladih na trg dela ter v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost podati konkretne predloge za njihovo odpravo.
4.
Posebne ugotovitve 4.1 Na okrevanje po pandemiji COVID-19 bi bilo treba gledati kot na priložnost.
Gospodarstvo je doživelo pretres in ravno tako trg dela.
4.2 Nacionalni načrti za okrevanje in odpornost so edinstvena priložnost za spodbuditev in podporo sprememb, ki jo je treba izkoristiti z vključujočim upravljanjem, za katero so potrebni dialog, odprtost in preglednost.
Ukrepi, financirani v okviru nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, bi morali vključevati lokalne oblasti, socialne partnerje in civilno družbo (tudi mladinske organizacije), da bi vzpostavili participativno upravljanje, ki lahko privede do soglasja, zaupanja in občutka pravičnosti glede nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R., in Picarella, F., Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladi v Evropi: učinki pandemije COVID-19 na njihov ekonomski in socialni položaj), Evropski parlament, Luxembourg, 2021.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new Eurofound, COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: Posledice za zaposlovanje in delovno življenje), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.
Spasova, S., Bouget, D., Ghailani, D., in Vanhercke, B., Access to social protection for people working on non-standard contracts and as selfemployed in Europe (Dostop do socialne zaščite za osebe z nestandardnimi pogodbami in samozaposlene osebe v Evropi), 2017.