6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/25
4.10 EESO meni, da mlajši kot so posamezniki, ki se lahko vključijo v prostovoljstvo, večja je verjetnost, da bodo ti postali socialno vključeni in angažirani odrasli, ki bodo prispevali k prihodnosti Evrope.
Spodbujati je treba pobude, kot so programi učenja prek dela v splošno korist v šolah in družinsko prostovoljstvo.
Po potrebi bi bilo treba prilagoditi zakonske okvire, da bi omogočili prostovoljstvo tudi mlajšim in otrokom.
V tem procesu imajo zelo pomembno vlogo mladinske organizacije, ki bi zato morale imeti ustrezno in zadostno podporo javnih organov.
5.
Vloga prostovoljcev v skupnosti 5.1 Ni dvoma, da prostovoljci ustvarjajo znatno ekonomsko, okoljsko in družbeno vrednost.
V neprofitnih organizacijah so prostovoljci pogosto bistveni za učinkovito izvajanje nalog, saj so eden od najpomembnejših virov teh organizacij.
Zunanji svet jih pogosto prepozna kot simbol dejavnosti takih subjektov.
Za mnoge, zlasti mlade, je prostovoljstvo nekaj posebnega.
Pogosto gre za prvo dejavnost, v kateri se lahko odzovejo na resnične družbene potrebe in lahko hitro vidijo učinke svojih dejanj kot angažirani državljani, kar znatno zmanjša tveganje za socialno izključenost.
5.2 V mnogih primerih je za državljane v pravnem smislu čedalje težje, da se organizirajo v zvezi z vprašanji skupnega interesa in vključijo posameznike kot prostovoljce, ki prispevajo k družbi, ne da bi si prizadevali za osebno korist.
Zagotoviti je treba pravico do združevanja in javnega financiranja ter podporo organizacijam civilne družbe.
EESO poudarja, da javno financiranje organizacij civilne družbe ne prispeva pomembno le k njihovi funkciji in vlogi v družbi, temveč tudi k ohranjanju njihove neodvisnosti in sposobnosti zagotavljanja notranjih demokratičnih procesov, ki omogočajo priznavanje in zastopanje želja njihovih članov brez zunanjega poseganja.
5.2.1 Dobro delujoča civilna družba je znak zdrave demokracije in močno prispeva h kakovosti življenja ter miru in stabilnosti.
Participativna demokracija dopolnjuje predstavniško in je ne ogroža.
5.2.2 V primeru organizacij, ki usklajujejo dejavnosti prostovoljcev, javno financiranje s posebnim mehanizmom vzvoda omogoča, da se pridobijo veliko večje koristi za družbo, tj. koristi, ki imajo realno ekonomsko vrednost.
5.3 Posamezniki v Evropi se zdaj čedalje pogosteje zavežejo kratkoročnim prostovoljskim dejavnostim, pogosto z jasno osebno koristjo, npr. opravljajo prostovoljsko delo na festivalu ali koncertu, ne pa da bi se dolgoročno zavezali reševanju ugotovljenih družbenih potreb.
EESO želi, da bi oblikovalci politike naredili več za spodbujanje dodane vrednosti prostovoljstva kot socialnega kapitala in ne le kot osebne priložnosti ali mehanizma za prihranek pri stroških za človeške vire.
Javni organi morajo prostovoljcem in organizacijam, ki podpirajo njihove dejavnosti, pomagati bolje pokazati njihovo vrednost in vpliv, da bodo lahko še naprej privabljali prostovoljce, saj imajo državljani čedalje večjo izbiro možnosti, kako preživljati prosti čas.
5.4 Med pandemijo COVID-19 so številni oblikovalci politik in državljani nasploh lahko videli poseben potencial in dejanski vpliv prostovoljstva – tako strukturiranih dejavnosti, ki so jih usklajevale javne ustanove ali organizacije, kot posameznih priložnostnih dejavnosti, ki so se izvajale spontano na podlagi želje po pomoči.
EESO se je več sto tisoč prostovoljcem po vsej Evropi, ki so leta 2020 pomagali ljudem v stiski zaradi pandemije, poklonil z nagrado za solidarnost civilne družbe (15), ki jo je podelil organizacijam in posameznikom, ki so sodelovali v prostovoljskih dejavnostih, povezanih s posledicami pandemije COVID-19.
5.5 Delavci z manj rednim delovnim časom in manj stabilnim delovnim življenjem se težje dolgoročno zavežejo prostovoljstvu.
Delavci v trgovinah na primer, ki le 24 ur prej izvedo, kdaj bodo morali delati, se izredno težko zavežejo prostovoljstvu.
To med drugim velja tudi za številne delavce na poziv.
EESO poudarja, da bi morale biti prostovoljske organizacije podprte s strokovnim znanjem, vključno z dobrimi praksami, o vzpostavitvi dodatnih zmogljivosti za spopadanje s to spreminjajočo se razpoložljivostjo potencialnih prostovoljcev in da bi morale razviti nove načine upravljanja prostovoljcev.
5.6 Predpisovanje družbenih dejavnosti (ang. social prescribing) (16) je način za reševanje zdravstvenih težav brez predpisovanja zdravil ali skupaj z njim.
Prostovoljstvo je postalo učinkovit in čedalje bolj priljubljen del sistemov predpisovanja družbenih dejavnosti.
Raziskave dokazujejo, da prostovoljstvo pozitivno vpliva na duševno zdravje in da je
(15) (16)
Nagrada EESO za solidarnost civilne družbe.
Zdravilna moč predpisovanja družbenih dejavnosti in politična izjava o prostovoljstvu in predpisovanju družbenih dejavnosti – CEV, 2019.