6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/23
3.7 Številni prostovoljci po vsej Evropi se ukvarjajo z dejavnostmi, ki so v skladu z dolgoletnimi projekti Evropske komisije na ravni EU (ti so bistvenega pomena za prihodnost Evrope in se na primer nanašajo na cepljenje, digitalizacijo, podnebna vprašanja, finančne reforme, jedrsko razpravo, reforme dela itd.).
Ker morajo državljani nepristransko in na podlagi podatkov razumeti ključne predloge institucij EU, preden jih lahko podprejo, EESO poziva Evropsko komisijo, naj dejavno podpre dejavnosti prostovoljcev, s katerimi je mogoče pridobiti podporo državljanov za ključne projekte EU, vključno z zmanjšanjem tveganja lažnih in pristranskih informacij.
3.8 Povečanje financiranja projektov s pavšalnimi stopnjami in pavšalnimi zneski naj bi omogočilo, da se pri nepovratnih sredstvih EU prispevek prostovoljcev prizna kot sofinanciranje.
Vendar to v praksi ne deluje dobro, saj časa, ki ga prispevajo prostovoljci, na splošno ni mogoče vključiti v računovodske izkaze organizacije.
Poleg tega številne agencije, ki upravljajo nepovratna sredstva EU, zahtevajo, da se potrdila o plačilu zagotovijo za celotne zneske plačil po pavšalnih stopnjah in v pavšalnih zneskih, kar je v nasprotju z namenom in duhom pristopa financiranja kot metode izračuna.
V zvezi s tem EESO ponavlja svoje pozive iz mnenj, sprejetih v letih 2006 (11) in 2013 (12), ter obžaluje, da še niso bili v celoti upoštevani.
EESO ugotavlja, da ima Svet Evrope v svojih programih financiranja vgrajen mehanizem, da se čas, namenjen prostovoljstvu, šteje kot sofinanciranje pri nepovratnih sredstvih.
3.9 EESO odločno podpira natečaj za evropsko prestolnico prostovoljstva (13), ki ga je Evropski center prostovoljcev uvedel leta 2013 kot del dediščine evropskega leta prostovoljstva 2011 ter ki povezuje lokalne politike in prakse prostovoljstva z evropskim okoljem ter evropskimi vrednotami in okviri politik.
EESO poziva, naj pobudo spodbujajo in podpirajo vse institucije EU, vendar mora biti poseben poudarek namenjen tudi podnacionalni ravni kot načinu približevanja državljanov oblikovalcem politik EU in za dokazovanje podpore EU solidarnostnim dejavnostim in dejavnim državljanom, ki prispevajo k prihodnosti Evrope.
Evropsko komisijo poziva, naj dejavno podpira razširjanje dobrih praks v javnih politikah, ki podpirajo prostovoljske dejavnosti na lokalni ravni, s posebnim poudarkom na primerih občin, ki so bile kandidatke in zmagovalke na natečaju za evropsko prestolnico prostovoljstva.
4.
Trendi v prostovoljski dejavnosti 4.1
EESO poudarja, da bodo stalne demografske spremembe v prihodnjih letih vplivale na dejavnost prostovoljcev.
4.1.1 Prebivalstvo v Evropi se stara, rodnost pa se zmanjšuje.
To pomeni, da je na voljo več usposobljenih prostovoljcev za dlje časa, je pa tudi več starejših, ki potrebujejo podporo prostovoljcev, saj živijo dlje.
Vendar zaradi zmanjševanja rodnosti mlajši morda ne bodo na voljo za prostovoljstvo, zato bo potrebnih več vrstniških projektov za odrasle in starejše prostovoljce.
4.1.2 Evropa ima čedalje bolj raznoliko in spreminjajoče se prebivalstvo, zato bo treba narediti več, da bi zagotovili socialno vključenost.
Države članice vsega tega ne morejo financirati iz javnih sredstev, pa tudi če bi imele sredstva, pri tem ne gre le za denar.
Za resnično vključevanje je potreben bolj človeški in solidarnosten pristop s prostovoljci, ki delujejo iz medsebojne solidarnosti.
Boj proti osamljenosti in zagotavljanje podpore v obliki socialnih storitev je zahtevnejša naloga, če so družine bolj razpršene znotraj držav in po celotni Evropi.
EESO meni, da bi morali biti javni organi na ravni EU, držav članic in na lokalni ravni pripravljeni na to ter da mora proces vključevati ustvarjanje ugodnih pogojev za širitev prostovoljskih dejavnosti.
4.1.3 V državah članicah se pobere manj davkov in javni proračuni se zmanjšujejo, povpraševanje po storitvah pa se povečuje.
Zaradi večje neenakosti in revščine se povečujejo potrebe prebivalstva, to pa je v nasprotju z zmanjšanjem financiranja organizacij civilne družbe, ki bi lahko – s podporo prostovoljcev – močno izboljšale položaj posameznih državljanov in družin.
EESO opozarja, da bi bilo treba doseči večjo uravnoteženost.
4.2 EESO poudarja, da lahko stalne spremembe v življenjskem slogu in vrstah dejavnosti, ki človeku dajejo priznanje v družbi, ali potreba po razvijanju novih spretnosti in znanj, ki bi lahko bili poklicno koristni za mlajše generacije, povzročijo neskladje med zanimanjem državljanov za prostovoljstvo in dejanskimi priložnostmi zanj.
Obseg prostovoljstva se zato lahko kljub velikemu „povpraševanju in ponudbi“ zmanjša.
Ta pojav je treba stalno spremljati, da bi lahko pravočasno prilagodili javne politike.
(11) (12) (13)
SOC/243 – Prostovoljno delo – vloga in vpliv v evropski družbi (UL C 325, 30.12.2006, str. 46).
ECO/343 – Statistična orodja za merjenje prostovoljnih dejavnosti (UL C 170, 5.6.2014, str. 11) European Volunteering Capital – CEV.