6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/21
EESO je pozval tudi k pripravljalnemu delu, s katerim bi bilo treba na podlagi okvirnega predloga MOD oblikovati podrobna pravila za izvajanje raziskav v EU.
Obžaluje, da od takrat ni bil dosežen napredek pri vzpostavitvi skupnega sistema za merjenje vrednosti prostovoljstva v Evropi.
Odbor zato ponovno poziva Evropsko komisijo, naj odločno ukrepa za izvajanje priporočil EESO, pri čemer poudarja, da brez zanesljivih podatkov ni mogoče izvajati učinkovite politike na nobenem področju.
2.6.1 EESO poudarja, da bi z boljšim zbiranjem podatkov, ki bi presegali BDP in ekonomsko vrednost ter bi vključevali na primer tudi čas, namenjen prostovoljstvu, starost in spol prostovoljcev, področja dejavnosti in splošno dodano vrednost za družbo, kot so kazalniki zdravja in blaginje, kakovosti življenja in socialne kohezije, zagotovili vsesplošno korist.
2.6.2 Le nekaj nacionalnih statističnih uradov je začelo in izvedlo raziskave prostovoljskega dela po metodologiji MOD, Poljska pa je edina država, katere nacionalni statistični urad je take raziskave izvedel že dvakrat, in sicer v letih 2011 in 2016, naslednjo študijo pa načrtuje v začetku leta 2022.
V študiji iz leta 2011 je izračunal, da je vrednost prostovoljskega dela približno 2,8 % BDP (5), v študiji iz leta 2016 pa je bila ta vrednost okoli 1,2 % BDP (6).
Tako velika razlika je posledica nekaterih sprememb v metodologiji.
Eden od razlogov je bilo dejstvo, da so leta 2011 vprašanja vključevala prostovoljsko dejavnost, ki jo je anketiranec opravljal v korist družinskih članov, medtem ko je živel v drugem gospodinjstvu, leta 2016 pa ta dejavnost ni bila upoštevana.
Drugi razlog je bil, da so se leta 2011 vprašanja nanašala na dejavnost v celotnem letu 2010, leta 2016 pa je bilo upoštevano le prostovoljsko delo, ki je bilo opravljeno v štiritedenskem obdobju v prvem četrtletju neposredno pred raziskavo.
Ta primer jasno kaže, da ni mogoče pridobiti primerljivih podatkov brez razvoja skupne metodologije na ravni EU, ki ga je začel Eurostat.
2.7 Prostovoljstvo ima kot eden najvidnejših izrazov solidarnosti vrednost za posameznike, skupnosti, okolje, gospodarstvo in družbo nasploh.
Spodbuja in olajšuje socialno vključenost, ustvarja socialni kapital ter ima preoblikovalni učinek na družbo.
Razvoj uspešne civilne družbe z angažiranimi prostovoljci lahko ponudi ustvarjalne in inovativne rešitve za skupne izzive.
Prostovoljstvo prispeva h gospodarski rasti, zato si zasluži posebno in ciljno merjenje tako z vidika gospodarskega kot socialnega kapitala.
Prav tako ima čedalje večjo vlogo pri varovanju okolja in je ključni vir učenja za mnoge prostovoljce.
Glede na to bi morale javne politike, ob tem ko so neposredno usmerjene v podporo prostovoljcem, izražati tudi potrebo po podporni infrastrukturi za prostovoljstvo z zadostnimi in ustreznimi sredstvi za podporne ukrepe, kot so stroški usposabljanja in zavarovanja.
3.
Prostovoljske dejavnosti na ravni EU 3.1 EESO obžaluje, da je prostovoljstvo po koncu evropskega leta prostovoljstva 2011 začelo postopoma izginjati z evropske agende.
V uradnih dokumentih se je pojavilo le občasno – med oblikovanjem Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč in evropske solidarnostne enote ter kot prednostna tema v programu Evropa za državljane.
3.2 EESO poudarja, da je bilo v državah članicah izvedenih le malo raziskav o prostovoljstvu.
Te so zajemale različne vidike prostovoljstva (na primer stopnjo sodelovanja v prostovoljstvu, demografski profil in motivacijo sodelujočih).
Zaradi nedoslednosti v metodoloških pristopih, vključno s samim obsegom opredelitve prostovoljstva in razlikami v datumih raziskav, teh raziskav ni mogoče uporabiti za analizo na ravni EU.
Poročilo, ki ga je leta 2010 na zahtevo Evropske komisije pripravilo svetovalno podjetje GHK (7), je kljub omejitvam v smislu primerljivosti podatkov še vedno najnovejši razpoložljiv obsežen in dragocen vir podatkov.
3.2.1 Poročilo GHK kaže, da je 22–23 % državljanov EU, starejših od 15 let, sodelovalo pri prostovoljstvu, opredeljenem kot dejavnost, ki jo oseba opravlja po lastni svobodni volji, predvsem v nevladni organizaciji z neprofitnim namenom.
3.2.2 Hkrati je poročilo pokazalo, da zaradi metodoloških razlik rezultati pogosto lahko odstopajo celo za 30 do 40 odstotnih točk.
(5) (6) (7)
Statistika Poljske – prostovoljstvo 2011.
Statistika Poljske – prostovoljstvo 2016.
Poročilo GHK o prostovoljstvu v Evropski uniji (Volunteering in the European Union), GHK 2010.