C 152/196
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
4.7 Državam članicam je dovoljeno, da iz obračunavanja izključijo emisije, ki jih povzročijo izjemni naravni dogodki, kot so nevihte, požari ali množični pojavi žuželk.
Nujno je izboljšati spremljanje naravnih motenj v gozdovih, da bi pravilno in učinkovito izvajali določbe o njih, kar je tehnično zahtevno, vendar izredno pomembno.
Obveznosti poročanja za vsako državo članico morajo temeljiti na standardiziranem protokolu za učinkovito zbiranje in razlaganje podatkov ter učinkovito izvajanje in načrtovanje politike.
4.8 Analiza podatkov v glavnem temelji na nacionalnih evidencah gozdov v vsaki državi članici, ki niso povezane ter so včasih nepopolne ali netočne.
Poleg tega se popisi za nacionalne evidence gozdov v vseh državah članicah ne izvajajo pogosto.
EESO pozdravlja predlog Komisije, naj se leta 2025 izvede celovita ocena podatkov iz nacionalnih evidenc, s čimer naj bi se določili natančni cilji za obdobje 2026–2030.
4.9 Potrebna je podpora za raziskave in razvoj za bolj trajnostno proizvodnjo lesne biomase.
EESO je že poudaril, da so „[z]a podporo tem sektorjem [...] potrebne intenzivne raziskave in inovacije, pa tudi nagrajevanje dokazano ustvarjenih ponorov ogljika“ (14).
Meni tudi, da bi morala vsaka država članica zasnovati namenski sistem davčnih spodbud, ki bi olajšal prehod, in priporoča, naj se v celoti izkoristi razpoložljivo financiranje v okviru SKP.
4.10 Potrebni so tudi programi za strokovno izpopolnjevanje in preusposabljanje podjetnikov in delavcev, da bi jim omogočili dostop do najnovejših razpoložljivih tehnologij ter digitalnih znanj in spretnosti, ki izboljšujejo trajnost.
Agenda za evropski zeleni dogovor bo uspešna le, če jo bodo spremljali programi izobraževanja in usposabljanja, ki lahko izboljšajo znanja in spretnosti evropskih delavcev, obenem pa mora zagotavljati konkurenčnost in socialno pravičnost.
EESO zato poziva, naj bodo socialni partnerji in ustrezne organizacije civilne družbe v celoti vključeni v fazi načrtovanja in izvajanja svežnja.
4.11 EESO meni, da mala in srednja podjetja potrebujejo prilagojen podporen zakonodajni okvir, ki bi jim bil v pomoč pri inoviranju, razširitvi in trajnostni rasti.
Čeprav obstaja več možnosti za financiranje prilagajanja, EESO ponovno poziva, „naj se različne možnosti bolje razjasnijo in naj se vzpostavijo uporabniku prijazni postopki za pravočasen dostop akterjev do financiranja na praktični ravni“ (15).
4.12 EESO je tudi zaskrbljen, da se ne upošteva socialna razsežnost izvajanja evropskega zelenega dogovora (prek svežnja „Pripravljeni na 55“) ter da bodo državljani utrpeli največje posledice, saj bodo morali zamenjati avtomobile, plačevati višje zneske za ogrevanje domov in za najcenejše počitniške lete itd.
Močno je zaskrbljen zaradi višjih zneskov na računih, ki jih bodo morala gospodinjstva plačevati zaradi izvajanja svežnja „Pripravljeni na 55“.
Poleg tega je prepričan, da je treba med tem prehodom posebno pozornost nameniti regijam, sektorjem in delavcem, ki se bodo morali spopasti z največjimi izzivi, ter da je treba prehod „izvajati s pomočjo konkurenčnega, socialno pravičnega in večstranskega pristopa ter vzpostaviti ustrezna orodja za polno vključevanje in sprejemanje civilne družbe, vključno z vsemi državljani, podjetji in organizacijami“ (16).
V Bruslju, 8. decembra 2021 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG
(14) (15) (16)
Mnenje EESO Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (UL C 374, 16.9.2021, str. 84).
Mnenje EESO Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam.
Mnenje EESO Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo.
(UL C 282, 20.8.2019, str. 51).