6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/195
3.8 Poleg tega se lahko s spodbujanjem spretnosti, znanja in podpore na ravni kmetov in upravljavcev gozdov okrepi izvajanje novih trajnostnih praks in prebojnih tehnologij (npr. precizno kmetovanje, kmetovanje z nadzorovanimi voznimi potmi, ustrezno odstranjevanje odpadkov, izogibanje uporabi kemičnih pesticidov oziroma njeno zmanjševanje, ohranjanje genske raznovrstnosti na zemljiščih itd.).
EESO pozdravlja, da namerava Komisija predlagati regulativni okvir za odvzeme ogljika v kmetijskem sektorju.
3.9 Da bodo podnebne spremembe obravnavane hitro in učinkovito, je potrebno usklajeno ukrepanje na svetovni ravni.
Kot je navedeno v poročilu IPCC iz leta 2021 (9), so na voljo znanstveni dokazi, da so nedavne pogoste katastrofe v Evropi jasno povezane s toplejšim podnebjem in povečanimi emisijami toplogrednih plinov.
Poleg tega je navedeno, da se je zaradi človeškega vpliva podnebje segrelo tako hitro, kot se ni še nikoli v zadnjih 2000 letih.
EESO zato meni, da je treba prizadevanja EU dopolniti z usmerjenimi, učinkovitimi ukrepi na mednarodni ravni za sodelovanje celega sveta, pravično porazdelitev bremen in pošteno konkurenco.
4.
Posebne ugotovitve 4.1 Zakonodajni sveženj „Pripravljeni na 55“ je odličen in ambiciozen korak ter nov dokaz, da je EU vodilna pri boju proti podnebnim spremembam.
To je tudi odlična tema za razpravo pred 26. konferenco OZN o podnebnih spremembah v Glasgowu, na kateri bi morala EU poskusiti prepričati druge države sveta, da morajo nujno izvajati podobne ukrepe.
EESO poudarja, da je usklajen svetovni odziv edini učinkovit način za obravnavanje podnebnih sprememb ter da bomo napredek dosegli s sodelovanjem s svojimi partnerji v državah G7, G20 in drugih mednarodnih organih.
4.2 Krčenje kmetijskih zemljišč zaradi degradacije prsti, urbanizacije in opuščanja je v vseh državah članicah že več let kompleksen problem.
Načrtovanje rabe tal je ključno za trajnostni razvoj EU, zato EESO poziva k posebni osredotočenosti na učinkoviti rabi naravnih virov, zlasti ker začenja zemljišč primanjkovati zaradi rasti prebivalstva.
EESO je že predlagal usklajen okvir EU, s katerim bi se zaščitila kmetijska zemljišča (10).
4.3 Da bi se povečale produktivnost in zaloge ogljika v kmetijskem sektorju, EESO poziva k širokemu spodbujanju in podpori trajnostnih kmetijskih praks, kot so kolobarjenje, predelava organskih odpadkov, precizno kmetovanje itd.
Kmetom bi bilo treba tudi ponuditi potrebne možnosti financiranja ter najnovejše informacije o dobrih kmetijskih praksah in možnostih za izboljšanje kakovosti prsti.
Nenazadnje je treba v vseh državah članicah skrbno gospodariti z zemljišči, pri tem pa ohranjati pravo razmerje med konkurenčnostjo in trajnostnostjo.
4.4 Marca 2021 je Evropska komisija objavila akcijski načrt za ekološko pridelavo (11), da bi državam članicam pomagala doseči cilj ekološke pridelave na 25 % kmetijskih zemljišč do leta 2030.
EESO poudarja, da je pomembno razširiti obseg ekološkega kmetijstva, kar bi pomenilo izjemen napredek za kmetijski sektor v smislu zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in ohranjanja biotske raznovrstnosti.
Poudarja tudi druge možnosti za zmanjšanje tveganja denaturacije zemljišč, kot so agroekologija, kmetijsko gozdarstvo, permakultura, direktna setev itd.
4.5 Podatki kažejo, da se je kurjenje biomase od leta 2000 podvojilo, za energijo pa se skuri polovica vsega posekanega lesa (12).
EESO meni, da je ta škodljiv pritisk na gozdove povzročil nedavno zmanjšanje sekvestracije ogljika in da imajo energija iz lesne biomase in druge vrste bioenergije sicer zelo pomembno vlogo, vendar bi si bilo treba prizadevati za njeno uporabo le, kadar se biomasa proizvaja trajnostno.
Poleg tega je EESO že v preteklosti ugotovil naslednje: „Da bi preprečili slabitev okoljske celovitosti, emisij fosilnih goriv iz drugih sektorjev ne bi smeli nadomestiti z gozdnimi ponori tako, da bi se zmanjšala razpoložljivost lesa za biogospodarstvo.“
(13)
4.6 EESO poudarja, da je uvoz biomase povezan s specifičnimi tveganji, ki jih uredba EU ne zajema.
Zato so potrebni obsežni mednarodni dogovori, s katerimi se bodo zagotovili enaki konkurenčni pogoji na enotnem trgu, trgovinska politika EU pa bi morala pomagati preprečevati uvoz biomase, zaradi katere prihaja do krčenja gozdov v državah izvora.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC – AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Šesto ocenjevalno poročilo IPCC: Podnebne spremembe v letu 2021 – fizikalna znanstvena podlaga).
Mnenje EESO orabi zemljišč za trajnostno proizvodnjo hrane in trajnostne ekosistemske storitve, (UL C 81, 2.3.2018, str. 72).
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za razvoj ekološke pridelave, COM(2021) 141 final.
Forests sacrificed for EU climate policy (Gozdovi, ki so bili žrtvovani za podnebno politiko EU).
Mnenje EESO na temo Odločba o porazdelitvi prizadevanj v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 ter emisije in ponori toplogrednih plinov v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF) (UL C 75, 10.3.2017, str. 103).