C 152/194
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
2.5 Sektor rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF) lahko prispeva k blažitvi podnebnih sprememb z ohranjanjem in povečevanjem ponorov in zalog ogljika.
Komisija predlaga politike, s katerimi bi pomagala upravljavcem gozdov zagotavljati več podnebnih koristi pri proizvodnji lesnih proizvodov ter kmete spodbujala k uporabi podnebju prijaznih in trajnostnih kmetijskih praks.
3.
Splošne ugotovitve 3.1 Evropska civilna družba dejavno sodeluje v boju proti podnebnim spremembam in se vsekakor strinja, da je treba uvesti učinkovite in takojšnje ukrepe.
EESO meni, da so potrebna skupna prizadevanja tako javnih kot zasebnih subjektov za ozaveščanje o nujnosti takojšnega ukrepanja, skrb, da bodo državljani in lokalne skupnosti dejavno sodelovali pri teh ukrepih in prevzeli odgovornost zanje, ter pridobitev dodatnih finančnih sredstev, s katerimi se bo podprl prehod na nizkoogljično gospodarstvo.
EU ne more več zapravljati časa z dolgotrajnimi razpravami.
3.2 Sektor LULUCF je neto odvzeme CO2 zmanjšal za petino (4), zlasti zaradi večje sečnje in ker ni bilo ustreznih spodbud.
Poleg tega so Evropo prizadeli gozdni požari in poplave brez primere, ki so sovpadli z rekordnimi sušami in vročinskimi valovi.
Gozdovi so bili tudi posebno ranljivi za množičen pojav žuželk, mokrišča pa so prizadeta zaradi nenehne degradacije.
Čeprav je mogoče z razmeroma nizkimi stroški doseči znatno povečanje kopenskih ponorov, je treba okrepiti ukrepanje na področju vseh rab zemljišč, vključno z izboljšanim gospodarjenjem z gozdovi in njivskimi površinami ter pogozdovanjem.
3.3 EESO poudarja, da obstajajo različni načini za povečanje sekvestracije ogljika, vključno z gospodarjenjem z zemljišči ter obnovo gozda in naravnih ekosistemov.
Podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti so prepletene in jih je treba obravnavati skupaj.
Ukrepati je treba proti izginjanju habitatov, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju in širjenju invazivnih vrst, da se ohranijo naravni ekosistemi in da sektorji, ki izkoriščajo zemljišča, izpolnijo svojo ključno družbeno in gospodarsko vlogo.
3.4 Države članice bi morale oblikovati nacionalne strategije za ohranitev in ponovno vzpostavitev kakovostnih šotišč, saj so ta pomembna priložnost za ohranjanje in povečanje zalog ogljika v organskih tleh ter za obnovo biotske raznovrstnosti.
Zato EESO meni, da bi moral biti eden od najpomembnejših ciljev obnova kakovostnih šotišč (s paludikulturo (5)) in mokrišč ter da bi bilo treba emisije iz mokrišč obračunavati takoj, ko bo to mogoče, in ne šele od leta 2026, kot predlaga Evropska komisija.
3.5 Raziskave kažejo, da večji požari v naravi več desetletij prispevajo k neto emisijam ogljika in ovirajo ponovno rast rastlin.
Z upravljanjem voda, zlasti zadrževanjem vode v tleh in shranjevanjem vode v akumulacijah, se lahko močno izboljša zmožnost obvladovanja in gašenja požarov, poleg tega pa se poveča odpornost proti intenzivnim padavinam, poplavam in sušam.
EESO zato priporoča, naj Komisija spodbuja države članice k upravljanju voda in jih pri tem podpira, da se povečata kmetijska produktivnost in zmogljivost za sekvestracijo ogljika.
3.6 Kmete in upravljavce gozdov bi bilo treba spodbuditi k uporabi novih trajnostnih poslovnih modelov, s katerimi se spodbuja biotska raznovrstnost ter izvajajo pravila krožnega gospodarstva.
EESO je že pozval h kompleksnemu in pravičnemu zakonodajnemu okviru, ki bi omogočal „lastnikom in obdelovalcem izvajanje ustrezno učinkovitih ukrepov LULUCF na gospodarsko smiseln način in ne le v njihovo škodo“ (6).
Zdaj je naloga vsake države članice, da oblikuje te pomembne okvire spodbud v skladu s svojimi specifičnimi razmerami.
EESO je že spodbudil države članice, „naj za sektor LULUCF oblikujejo ambiciozne nacionalne politike od spodaj navzgor, ki bodo civilno družbo bolj vključile v proces na nacionalni, regionalni in lokalni ravni“ (7).
3.7 Nadaljevati je treba razprave o tem, kako bi bilo treba gospodariti z gozdovi in kateri deli dreves se lahko uporabijo za energijo.
Čeprav predlog Evropske komisije o reviziji direktive o energiji iz obnovljivih virov (8) prepoveduje pridobivanje biomase iz prvotnih gozdov in uvaja omejitve glede kurjenja nekaterih vrst lesa, ne priznava sedanjih dobrih praks, v skladu s katerimi se različne vrste dreves in različni deli dreves uporabljajo za namen, ki mu najbolj ustrezajo, s čimer se ustvarja optimalna skupna dodana vrednost brez tratenja naravnih virov.
EESO poziva k nacionalnim zakonodajnim okvirom v vseh državah članicah, ki bi podpirali in spodbujali uporabo trajnostnih praks pri proizvodnji biomase.
(4) (5) (6) (7) (8)
SWD(2021) 610 final.
Pridelovanje na mokrih tleh.
Mnenje EESO o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (LULUCF).
(UL C 351, 15.11.2012, str. 85).
Mnenje EESO na temo Odločba o porazdelitvi prizadevanj v okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 ter emisije in ponori toplogrednih plinov v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF).
(UL C 75, 10.3.2017, str. 103).
Evropska komisija – revizija direktive o energiji iz obnovljivih virov.