C 152/184
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
3.3 Številne pomembne teme je treba dodatno razviti z delegiranimi akti za izvajanje.
Glede na navedeno je torej skoraj nemogoče predvideti, kakšne bodo posledice izvajanja za posamezne proizvodne sektorje.
Zaradi dvomov o več ključnih podrobnostih predlagane uredbe jo je težko oceniti, dokler ne bo zakonodajni postopek v naprednejši fazi, vendar se je treba izogniti negotovim okvirnim pogojem, zlasti za ocenjevanje CO2 pri uvozu, da ne bi škodili proaktivnim in vnaprejšnjim ukrepom, ki so jih evropska podjetja sprejela za zaščito podnebja.
3.4 Glede uvoza električne energije ni jasno, ali je Komisija ustrezno ocenila učinek na ceno električne energije na trgu z električno energijo v EU in morebitne višje stroške za porabnike, kar bi posledično povečalo tveganje selitve virov CO2 v sektorjih, ki porabijo veliko električne energije.
Ne smemo pozabiti, da poraba električne energije ni vključena v izračun ogljičnega odtisa uvoženih proizvodov (5).
3.5 Evropska industrija je izvozno usmerjena in izguba konkurenčnosti bo znatna, Evropa pa ne bo več zmožna privabljati industrijskih naložb, če bo zaradi CBAM industrija sicer do neke mere zaščitena pred uvozom, vendar ne bo mogla konkurirati na mednarodnih trgih.
3.6 Zelo hitra nadomestitev sedanjih ukrepov zoper selitev virov CO2 s CBAM bi lahko povzročila precejšnjo negotovost in ogrozila dolgoročne odločitve o naložbah, ki so že bile sprejete na podlagi nedavno spremenjenih ciljev za leto 2030.
Poleg tega bi lahko zmanjšala zmožnost industrije, da vlaga v nizkoogljične tehnologije, in postala ovira za konkurenčnost pri dostopu do tretjih trgov.
Zato je treba na začetku po potrebi ohraniti sedanjo stopnjo brezplačnih pravic, da bi industrijskim panogam, ki jih zajema CBAM, omogočili, da postanejo bolj ogljično učinkovite, potem pa bi bilo treba brezplačne pravice ustrezno postopno zmanjšati, da bi spodbudili dodatno razogljičenje.
3.7 Konkurenčnost in cenovne učinke na vrednostno verigo bi bilo treba skrbno oceniti, da bi omejili posledice, zlasti v izvoznih sektorjih, kot je med drugim agroživilski, ki so zelo odvisni od proizvodov iz sektorjev, že vključenih v predlog o CBAM.
3.8 Cilje CBAM bo mogoče uspešno in v celoti doseči le v primeru, da bo zahteva po izogibanju CO2 pri uvozu v EU izravnana s koristmi, ki jih za izvoz evropskih proizvajalcev pomeni okolju prijazna proizvodnja.
Morda bodo na enotnem trgu ustvarjeni razmeroma enaki konkurenčni pogoji za podjetja iz tretjih držav in iz EU, vendar nobeno podjetje iz EU ne bo moglo konkurirati v tujini, saj bodo proizvajalci iz EU plačali celotne stroške ogljika, konkurenčna podjetja iz tretjih držav pa zelo nizke ali sploh nobenih.
3.9 Sistem bi lahko odprl vrata različnim možnostim izogibanja, kot so selitev virov, načini preverjanja, podjetja v tretjih državah z več obrati, ki lažno trdijo, da so proizvodi, proizvedeni v obratih z velikim ogljičnim odtisom, proizvedeni v obratih z majhnim ogljičnim odtisom, premeščanje virov in opredeljevanje blaga, kar bi lahko zavrlo napredek pri doseganju ambicioznejših podnebnih ciljev CBAM.
Predlog bi bilo treba v zakonodajnem postopku skrbno izpopolniti, da bi preprečili takšno škodljivo vedenje, ki bi resno ogrozilo cilj zakonodaje: blago bi moralo imeti svoj ogljični odtis ne glede na to, od kod prihaja, da bi spodbujali učinkovitost pri svetovnem blaženju podnebnih sprememb, ne pa lokalnega zmanjšanja z izvažanjem emisij.
4.
Posebne ugotovitve 4.1 EESO dejavno proučuje možnosti, omejitve in pomembne vidike, ki jih je treba razviti v okviru sistema za prilagoditev na mejah ali druge možnosti, povezane z davki, za zmanjšanje selitve virov CO2 z izenačenjem podnebnih stroškov in prizadevanj za proizvode iz EU ali tretjih držav.
Bil je prva institucija EU, ki je opredelila te možnosti kot dopolnilni ukrep za omejitev selitve virov CO2.
(5)
Ocena učinka CBAM, Evropska komisija, Priloga 8.