C 152/178
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
3.3 Treba je tudi razmisliti o načinu, kako se podnebna vprašanja obravnavajo po svetu, in preprečiti razlike, ki bi lahko evropska podjetja postavile v slabši položaj ali povzročile družbene probleme, kot sta energetska revščina ali revščina na področju mobilnosti.
EESO obžaluje, da je bilo tem problemom, kot kaže, namenjene premalo pozornosti in da se ponujene rešitve ne zdijo povsem zadostne.
3.4 V povezavi z družbenimi učinki bosta nedvomno potrebna prekvalificiranje in strokovno izpopolnjevanje, da bo mogoče delovno silo prilagoditi novim zahtevam po znanjih in spretnostih.
Poleg tega bodo učinki na gospodinjstva v obliki višjih stroškov električne energije in mobilnosti verjetno povzročili energetsko revščino in revščino na področju mobilnosti, pri čemer je slednja zlasti razširjena v oddaljenih in redko poseljenih regijah.
Obstajajo načrti za reševanje teh težav z različnimi blažitvenimi ukrepi, ki bi se v veliki meri financirali s prihodki iz ETS, vključno s tistimi, ki bodo pripadli državam članicam, in tistimi, s katerimi se bo financiral predlagani Socialni sklad za podnebje.
EESO je seznanjen s tem, da so sredstva, ki bodo na voljo za reševanje teh težav, odvisna od odločitev o predlogih, ki jih morata sozakonodajalca še odobriti.
Meni tudi, da bodo stroški reševanja teh težav precejšnji in dolgotrajni.
EESO zato ob upoštevanju števila ljudi, ki jih to zadeva, in časa, potrebnega za predvideni prehod, prav tako dvomi, da bo na voljo dovolj sredstev, tudi če bodo predlogi financiranja odobreni brez bistvenih sprememb.
3.5 Hitrejše zmanjševanje emisij CO2, visoke ambicije glede tega ter manjša razpoložljivost pravic do emisije toplogrednih plinov bodo poleg okoljskih koristi pomenili tudi višje stroške za vse sektorje, zajete v sistem ETS.
Čeprav bodo stroškovni učinki manjši zaradi razpoložljivosti brezplačnih pravic, za nekatere sektorje pa zaradi mehanizma za ogljično prilagoditev na mejah, se ta ukrepa ne bosta uporabljala za vse sektorje, ki uporabljajo energijo v različnih procesih in ki bodo imeli na notranjem trgu konkurente iz tretjih držav.
Poleg tega ta ukrepa podjetij iz EU ne bosta zaščitila pred slabšim konkurenčnim položajem na zunanjih trgih, saj bodo njihovi stroški višji.
3.6 EESO tudi opozarja, da še ni gotovo, ali bodo brezemisijski proizvodi postali dovolj privlačni za izravnavo razlike v ceni, ki jo bo povzročil ETS, ter ali bodo na svetovnih trgih na splošno uvedeni ukrepi z enakimi stroškovnimi učinki kot pri ETS.
Če ne bo tako, bo lahko konkurenčnost evropskih podjetij na svetovnem trgu ogrožena.
S tem se poraja vprašanje, ali bi morali biti proizvodi in storitve, namenjeni izvozu v tretje države, izvzeti iz ETS in ali bi bilo treba razmisliti o drugih podpornih ukrepih.
Vprašljivo je, ali je podpora inovacijam, za katero se zdi, da je edini podporni ukrep, ki je združljiv z okvirom STO, zadostna za odpravo morebitnih težav glede konkurenčnosti.
3.7 Vprašati se je treba tudi, ali bodo višji stroški, ki jih bodo povzročile spremembe ETS, morda negativno vplivali na možnosti okrevanja po krizi zaradi COVID-19.
EESO dvomi, da je bilo to tveganje ustrezno upoštevano.
3.8 EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je v predlogu o ETS predvidena uporaba prihodkov iz sistema ETS na različne načine – prek lastnih sredstev Komisije ali v skladu z določbami o tem, kako bodo prihodke uporabljale države članice – in sicer za spodbujanje trajnostnosti ter blažitev družbenih učinkov prehoda na ogljično nevtralno družbo.
3.9 EESO poudarja, da zgornjih ugotovitev ne gre jemati kot dvom o nujnosti ukrepanja za ublažitev negativnih podnebnih učinkov emisij, ampak kot opozorilo glede tveganja negativnih posledic tako za družbo kot za konkurenčnost, če vprašanja, kot so tista, navedena zgoraj, ne bodo obravnavana in rešena.
Razširitev na pomorski promet 3.10 EESO pozdravlja, da bodo za vse ladje, ki prihajajo v pristanišča EU ali iz njih odhajajo, veljala ista pravila.
Kljub temu bodo morda stroški lastnikov ali upravljavcev ladij iz EU, ki sicer spadajo na področje uporabe ETS, višji kot pri konkurentih iz tretjih držav, ki poleg tega stroške občasno znižujejo s socialnim dampingom.
EU mora biti pozorna na učinke zmanjšane konkurenčnosti pomorskega prometa EU.
3.11 Upoštevati bi bilo treba tudi, da je pomorski promet eden od sektorjev, v katerem je zmanjšanje emisij CO2 posebno težavno in drago, ter da bi zato vključitev pomorskega prometa lahko povzročila splošno podražitev pravic do emisije, kar bi imelo posledice za konkurenčnost vseh sektorjev ETS.