6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/169
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nova strategija EU za gozdove do leta 2030 (COM(2021) 572 final) (2022/C 152/28)
Poročevalec: Simo TIAINEN
Zaprosilo
Evropska komisija, 10. 8.
2021
Pravna podlaga
člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
Pristojnost
strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje
Datum sprejetja mnenja strokovne 25. 11.
2021 skupine Datum sprejetja mnenja na plenar­ 8. 12.
2021 nem zasedanju Plenarno zasedanje št.
565
Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani)
227/1/6
1.
Sklepi in priporočila 1.1 Evropska komisija v novi strategiji EU za gozdove do leta 2030 zelo pravilno ugotavlja, da imajo gozdovi vsestransko vlogo ter pomemben gospodarski, socialni in okoljski potencial.
Vitalnost in zdravje gozdov sta bistvenega pomena za okolje in podnebje, pa tudi za krepitev gospodarskega razvoja, ki temelji na gozdu, in blaginje ljudi.
V strategiji za gozdove so sicer obravnavane gospodarske in socialne priložnosti, vendar Odbor meni, da bi morala biti ta obravnava bolj celostna.
EESO tudi pogreša odgovor na vprašanje, kako plačati nekomercialne ekosistemske storitve, ki jih zagotavljajo gozdovi in s tem lastniki gozdov.
V strategiji je opisanih nekaj pozitivnih primerov, Odbor pa poziva k resnično prepričljivi in trajnostni rešitvi za prihodnost.
1.2 Strategija za gozdove bi morala povezati različna področja politik in strategije, povezane z gozdovi in gozdnim biogospodarstvom.
EESO poudarja tudi pomen sprejemanja odločitev na pravi ravni v skladu s pristojnostmi in načelom subsidiarnosti.
Ker so gozdovi v EU zelo različni, ni mogoče najti enotnih rešitev za vse, zato je najbolje, da se gospodarjenje z gozdovi in njegovo načrtovanje obravnavata na nacionalni ravni, da bi prispevala k skupnim ciljem.
Okvir na ravni EU je potreben za obravnavo vprašanj v zvezi z enotnim trgom ter okoljskih in podnebnih vprašanj, ki jih ni mogoče rešiti zgolj z nacionalnimi ukrepi in pogosto zahtevajo mednarodne ukrepe.
1.3 Na vseh ravneh oblikovanja politik je potrebno poglobljeno sodelovanje.
EESO v zvezi s tem poudarja, da morajo biti predstavniki civilne družbe, vključno s podjetji, sindikati in okoljskimi organizacijami, tesno vključeni v nadaljnji razvoj in spremljanje strategije, in da imajo lastniki gozdov, industrija in delavci osrednjo vlogo pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi in gozdnem biogospodarstvu.
1.4 EESO poziva k skladnosti, gotovosti, stabilnosti, jasnosti in doslednosti političnega in regulativnega okvira.
Bistveno je, da se ne uvedejo pobude, ki bi se prekrivale ali ki bi bile v nasprotju z obstoječimi splošno sprejetimi opredelitvami, načeli, merili, kazalniki, smernicami in shemami na področju trajnosti.
Upoštevati je treba tudi načeli varstva lastnine in svobodnega podjetništva.
1.5 Zaradi številnih vprašanj z nejasnimi posledicami EESO poziva k celoviti oceni učinka strategije, da bi opredelili vpliv na tržne razmere, podeželska območja in različne potrebe po financiranju, vključno s financiranjem raziskav in inovacij, razvoja znanj in spretnosti, infrastrukture, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje ter izboljšanja biotske raznovrstnosti.