C 152/162
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
poziva države članice, naj izkoristijo sinergije Socialnega sklada za podnebje z drugimi razpoložljivimi finančnimi viri in jih čim učinkoviteje uporabijo.
Hkrati je treba vzpostavitev Socialnega sklada za podnebje razumeti v okviru celotnega svežnja „Pripravljeni na 55“.
3.3 EESO poudarja, da lahko predvideni podnebni ukrepi in njihovi učinki še povečajo že obstoječe neenakosti.
Komisijo, Svet in Parlament poziva, naj načelo pravičnega prehoda umestijo v središče svojih ukrepov za blaženje podnebnih sprememb.
3.4 Ukrepi in koraki za preobrazbo, predvideni v svežnju „Pripravljeni na 55“, bodo povzročili obsežne spremembe, pri njihovem izvajanju pa se ne sme pozabiti na družbene in gospodarske razmere v posameznih državah članicah.
V nasprotnem primeru bi bila ogrožena družbena podpora tem ukrepom.
Na ravni državi članic je treba ukrepe, ki spremljajo sveženj, obravnavati in izvajati že zdaj.
Pri tem mora biti poudarek na pravičnem prehodu za vse, da bi dosegli pravično ekološko preobrazbo.
3.5 Skupna finančna sredstva Sklada bodo v obdobju 2025–2032 znašala 72,2 milijarde EUR, pri čemer se bo uporabilo 25 % prihodkov iz sistema ETS, in sicer iz prevoznega in stavbnega sektorja.
Glede na izzive, ki jih pomeni taka razširitev sistema ETS, je to zelo majhen znesek.
EESO meni, da namen oblikovanja višjih cen ogljika nikakor ni povečati prihodke, temveč tržno ravnanje usmeriti v nizkoemisijske tehnologije.
Obstaja torej močan argument za to, da Komisija in države članice priskrbijo dodatna finančna sredstva.
Poleg tega se zdi, da rok, tj. leto 2032, ni dokončen.
3.6 Nekateri deležniki, vključno s socialnimi partnerji, ki predstavljajo delodajalce in delojemalce, so skeptični in celo zavračajo razširitev trgovanja z emisijami na stavbe in cestni prevoz, pri čemer opozarjajo na pričakovane socialno-ekonomske posledice, ki jih bo imelo povišanje cen ogrevanja in goriv na finančno šibkejša gospodinjstva, srednja, mala in mikro podjetja ter uporabnike prevoza.
Pri izvajanju evropske podnebne politike je na vsak način treba ohraniti podporo javnosti in preprečiti ponovitev vsesplošnih protestov, kot so bili protesti t. i. rumenih jopičev.
V zvezi s tem bi morala Komisija svoje načrte temeljito preučiti.
3.7 EESO obžaluje, da Komisija ni analizirala učinka svežnja „Pripravljeni na 55“ na posamezne države članice, kot tudi ne njegovega učinka na različne sektorje.
Odbor meni, da bi bilo primerno opraviti posebno oceno učinka vzpostavitve Socialnega sklada za podnebje.
3.8 Gospodinjstva z nizkimi dohodki se že v sedanjem sistemu srečujejo z različnimi težavami, za katere so poleg kratkoročne podpore potrebne dolgoročne in trajnostne rešitve.
EESO meni, da je potrebno zanesljivo financiranje na ravni EU, s katerim bi se ublažile socialno-ekonomske posledice podnebnih ukrepov in omogočil pravičen prehod.
Zato je uvedba Socialnega sklada za podnebje na ravni EU tudi po mnenju Odbora nujno potrebna in ne bi smela biti povezana z uvedbo sistema ETS za stavbe in promet.
Naj tu omenimo zlasti študijo Evropske podnebne fundacije (7), v kateri je bilo ugotovljeno, da sam razširjeni sistem ETS ne bi prinesel bistvenega zmanjšanja emisij, potrebnega pri cestnem prevozu in stavbah.
3.9 Čeprav EESO načeloma pozdravlja vzpostavitev predlaganega Socialnega sklada za podnebje, poudarja, da je njegovo financiranje odvisno od uvedbe sistema trgovanja z emisijami za stavbe in prevoz (člen 26).
Stanovanja in mobilnost so osnovne potrebe, zato je njihovo zagotavljanje del storitev splošnega pomena.
EESO izraža zaskrbljenost, da bi utegnili biti stroški sistema trgovanja z emisijami za stavbe in prevoz višji od pričakovanih koristi ter bi lahko povzročili nenadzorovano rast cen, kar bi lahko ogrozilo obstoj nekaterih akterjev.
EESO zato na splošno ne odobrava povezovanja Socialnega sklada za podnebje z uvedbo sistema trgovanja z emisijami za stavbe in prevoz in bi pozdravil posebno postavko v proračunu EU, namenjeno socialnim posledicam zelenega prehoda.
Načeloma bi si bilo treba prizadevati za uvedbo Socialnega sklada za podnebje na ravni EU.
3.10 S Skladom naj bi se po eni strani financirala socialna nadomestila, po drugi pa spodbude za električna vozila ter naložbe v polnilno infrastrukturo in razogljičenje stavb.
Vendar bi bilo treba upoštevati potrebe gospodinjstev z nizkimi dohodki, ukrepi, povezani z elektrifikacijo mobilnosti, pa bi morali biti vseobsegajoči in usmerjeni v prihodnost, kar bi gospodinjstvom z nizkimi dohodki omogočilo uporabo električne urbane mobilnosti ali izkoriščanje novih poslovnih modelov, kot je souporaba avtomobilov.
EESO poudarja, da spodbujanje brezemisijske in nizkoemisijske mobilnosti ne bi
(7)
Evropska podnebna fundacija – Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?
(Razogljičenje evropskih goriv za promet in ogrevanje – Ali je EU ETS pravo orodje?) https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/ 01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.