C 152/136
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
3.2 EESO ceni dosežke direktive o energijski učinkovitosti, hkrati pa se dobro zaveda pomanjkljivosti skupnih prizadevanj EU za zmanjšanje porabe energije.
3.3 Pandemija COVID-19 je omajala skupna prizadevanja EU in bo vsekakor nadalje vplivala na izpolnjevanje višjih ciljev.
Da bi dosegle okvirne nacionalne prispevke, bodo morale vse države članice okrepiti svoja prizadevanja.
EESO priporoča, naj se povežejo instrumenti, združljivi z dobro reguliranim trgom, kot so davki, trošarine in omejene pravice, s katerimi se lahko trguje, kot je sistem trgovanja z emisijami, in po potrebi regulativni ukrepi.
3.4 EESO tako kot v svojem mnenju o evropskih podnebnih pravilih (3) poudarja, da bi moral biti cilj doseči čim večje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s čim nižjimi družbeno-gospodarskimi stroški.
Doseči je treba pravo ravnotežje, da bi bili skupni stroški izpolnjevanja ciljev EU kar najmanjši.
Stroškovna učinkovitost ukrepov za prihranke energije se s povečanjem količine prihranjene energije običajno zmanjša: začetne ukrepe je mogoče zlahka izvajati, nadaljnji ukrepi pa so dražji, njihov rezultat pa slabši.
S predlogom direktive bi bilo treba doseči ravnotežje in zagotoviti, da se prekomerni stroški ne bodo prenesli na odjemalce energije.
3.5 EESO podpira pobude in orodja za izvajanje direktive o energijski učinkovitosti, s katerimi bi se ublažile socialne posledice predloga in pomagalo ranljivim odjemalcem in gospodinjstvom, ki jih je pandemija COVID-19 še posebej močno prizadela.
Zato zlasti pozdravlja predlog za ustanovitev Socialnega sklada za podnebje, s katerim bi se zagotovila dodatna finančna sredstva za preprečevanje širjenja energetske revščine, in poziva k spoštovanju načela pravičnega prehoda, da bi se upoštevale različne razmere v državah članicah.
3.6 EESO poziva evropske institucije, naj zagotovijo sinergije med pobudami v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“.
Če bo sveženj bistveno spremenjen, poziva institucije EU, naj pripravijo oceno učinka.
3.7 EESO pozdravlja v direktivi določeno vodilno vlogo javnega sektorja, ki bi si moral prizadevati za zmanjšanje porabe energije v storitvah in stavbah.
Zaveda se, da bo doseganje napredka v vseh zadevnih sektorjih zahtevno, predvsem v prometu, javnih zgradbah, informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, prostorskem načrtovanju ter ravnanju z vodo in odpadki.
Z zadovoljstvom ugotavlja, da se v členu 6 direktive širi področje uporabe obveznosti prenove, ki bo zdaj veljala za vse javne organe na vseh ravneh uprave ter vse vidike njihovih dejavnosti.
Poudarja, da bodo za to potrebni zadostna finančna in tehnična pomoč ter usposobljeno osebje.
Zato v skladu s svojim mnenjem o ponovnem razmisleku o proračunskem okviru (4) priporoča uporabo zlatega pravila za javne naložbe, da se zaščitijo produktivnost ter socialni in ekološki temelji blaginje prihodnjih generacij.
Spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj sodelujejo z nacionalno vlado in vsemi deli gradbenega sektorja, da bi dosegli sinergije in odpravili nepotrebne ovire pri uresničevanju ciljev glede prenove.
3.8 EESO podpira ukrepe, ki naj bi jih sprejel javni sektor za podpiranje gradbenega sektorja, zlasti malih in srednjih podjetij, ter razvoja in uporabe novih tehnologij v okviru pobude „val prenove“.
Pri javnem naročanju bi se morala uporabljati merila, kot so stroškovna učinkovitost in ekonomska izvedljivost ter kakovost in socialna merila.
Ta bi se morala še naprej upoštevati tudi na drugih področjih, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.
3.9 EESO pozdravlja zavezujočo naravo novega cilja EU in zato priporoča, naj se pri okvirnih nacionalnih ciljih upoštevajo različna izhodišča držav članic in specifične nacionalne okoliščine ter potencial za zmanjšanje emisij, vključno s tistimi v otoških državah članicah in na otokih, pa tudi dosedanja prizadevanja, kot je decembra 2020 sklenil Svet (5).
3.10 EESO poudarja, da so prizadevanja za doseganje energijske učinkovitosti ter poslanstvo in cilji instrumenta NextGenerationEU, zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, tesno povezani.
Poziva, naj se precejšen delež 37 % finančnih sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, ki so namenjeni zelenim projektom, dodeli projektom energijske učinkovitosti glede na dejansko povpraševanje in potrebe v posameznih državah članicah.
(3) (4) (5)
UL C 364, 28.10.2020, str. 143.
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o ponovnem razmisleku o proračunskem okviru EU za trajnostno okrevanje in pravičen prehod, sprejeto 20. oktobra 2021 (UL C 105, 4.3.2022, str. 11).
https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/sl/pdf