C 152/132
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
4.11 Kar zadeva spodbujanje pogodb o nakupu električne energije (člen 15), bi bilo treba pripraviti smernice skupaj s finančno podporo za mala in srednja podjetja, kar bi moralo spodbuditi razvoj takega mehanizma, ki zagotavlja dolgoročno preglednost prodajne cene zelene električne energije.
Na splošno ta pobuda ponazarja potrebo po okrepitvi sodelovanja in usklajevanja med akterji v sektorju, da bi zagotovili dolgoročno strategijo za gospodarske akterje.
4.12 Druga pobuda, ki jo EESO pozdravlja, je obveznost držav članic, da v naslednjih treh letih preskusijo čezmejno sodelovanje z vzpostavitvijo pilotnega projekta.
Vendar EESO želi, da bi se pojasnila pravila za vzpostavitev takšnega sodelovanja.
Sprašuje se zlasti o upravnih postopkih v okviru take pobude in poziva Evropsko komisijo, naj pomaga državam članicam (prevod dokumentov, povezanih s postopkom, itd.), da bodo lahko spoštovale določeni rok.
4.13 EESO meni, da je čas, da se vprašamo o smiselnosti evropskega regulatorja električne energije.
Da bi se ustrezno pripravili na to pomembno funkcijo, se je treba lotiti konceptualnega načrtovanja sistema, ki bo napovedoval naraščajoče povpraševanje po energiji po področjih in vrstah ter spremembe vrste energije.
4.14 EESO pozdravlja tudi pobudo iz odstavka 7a člena 9, katere namen je uvesti skupno prostorsko načrtovanje držav članic za posamezne morske bazene, da bi olajšali razvoj zmogljivosti na morju.
Tak pristop bo omogočil največji izkoristek potenciala vsakega morskega bazena, hkrati pa prispeval k cilju elektroenergetske medsebojne povezanosti med državami.
Vzpostavitev enotne kontaktne točke je prav tako dobrodošla in bi morala temeljiti na dobrih praksah, ki se uporabljajo v različnih državah članicah, da se skrajša čas, potreben za dokončanje projekta.
Z določitvijo skupne proizvodne zmogljivosti za posamezen bazen do let 2030, 2040 in 2050 bi se omogočilo tudi boljše upoštevanje potenciala vetrnih elektrarn na morju v vsaki državi članici in spodbujal njihov razvoj.
Glede na širjenje čezmejnih projektov na področju energije iz obnovljivih virov, zlasti vetrne energije, proizvedene z obrati na morju, EESO s povsem operativnega vidika poziva Evropsko komisijo, naj ponovno odpre razpravo o evropskem operaterju prenosnih sistemov, ki je najprimernejša raven za upravljanje pretoka električne energije v realnem času.
Slednje je tudi najbolj legitimno za usklajevanje tržnih mehanizmov, povezanih s ponudbo in povpraševanjem, hkrati pa zagotavlja varnost sistema, ki bo z večjo uporabo energije iz obnovljivih virov pod vse večjim pritiskom.
4.15 EESO je večkrat poudaril, da je treba oblikovati nove tržne strukture za uravnoteženje proizvodnje in porabe energije na mikro ravni.
Te strukture bi olajšale vključevanje manjših naprav za shranjevanje energije v energetski sistem.
Tako bi se moral z razcvetom elektromobilnosti izkoristiti potencial baterij, da bi omogočili pametno polnjenje in zagotovili zmogljivosti za shranjevanje na lokalni ravni.
Vendar predlog za pregled tega vprašanja ne obravnava.
4.16 V svežnju za čisto energijo je posebna pozornost posvečena lastni porabi in energetskim skupnostim.
Ti mehanizmi so močna orodja, ki spodbujajo sodelovanje državljanov in njihovo polno predano delovanje v energetskem prehodu s krepitvijo občutka pripadnosti in decentraliziranih struktur, ki so koristne tako z ekonomskega kot družbenega vidika.
Kot je poudarila Komisija v okviru ocene nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, države članice ne upoštevajo dovolj potenciala energetskega državljanstva, kar je v nasprotju z eno od utemeljitev iz četrtega energetskega svežnja.
Nujno je treba pojasniti veljavna pravila, zlasti glede konceptov, kot so delitev energije, neto merjenje ali medsebojno trgovanje, da bi izpolnili cilje svežnja za čisto energijo in energetske unije.
EESO je razočaran, ker se v predlogu revizije ne poskuša izboljšati regulativnega okvira za te vidike.
To bo še toliko bolj pomembno, saj se v predlogu pregleda smernic o državni pomoči za podnebje, energijo in okolje predvideva precej nižji prag za izjeme od obveznosti pri dodelitvi pomoči in določitvi ravni pomoči v okviru konkurenčnega postopka zbiranja ponudb.
4.17 EESO načeloma podpira predlog Komisije, ki države članice poziva, naj upoštevajo „vzdrževanje nacionalnih gozdnih ponorov ogljika in ekosistemov“, pa tudi načela „kaskadne uporabe biomase“ in krožnega gospodarstva.
To pomeni, da je treba dati prednost uporabi preostalega lesa, kot so majhne veje, štori in drugi stranski proizvodi, ter recikliranim lesnim proizvodom za bioenergijo.
Zato je smiselno ponovno oceniti podporo elektrarnam na biomaso na tem področju, pri čemer je treba upoštevati, da so ostanki iz žag in celulozne industrije viri energije.
Poleg tega je, kot je navedeno v predlogu, smiselno preusmeriti biogoriva na biološki osnovi v prometni sektor, in sicer v načine prevoza, ki jih je težko elektrificirati, kot so pomorski promet, potovanja na dolge razdalje ali celo zračni promet.
V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati tudi težave z razpoložljivostjo in stroške.
Za uresničitev te zamisli bi morali v členu 25 razlikovati med biogorivi na biološki osnovi in električno energijo iz obnovljivih virov na podlagi meritev zmanjšanja toplogrednih plinov.
Tako imajo v prometnem sektorju prednost električna energija iz obnovljivih virov in biogoriva na osnovi ostankov.
Posledica tega je vse večji pritisk, da bi se prometni sektor razogljičil z neposredno elektrifikacijo.