6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/9
2.3 V zadnjih letih se je za evropske oblikovalce politik pojavilo več novih prednostnih nalog, kot so digitalna in okoljska preobrazba ter vse večja osredotočenost na socialne vidike na številnih področjih politike.
Čeprav bo pandemija COVID-19 nedvomno močno in negativno vplivala na evropsko gospodarstvo, se ne sme pozabiti, da drugi izzivi, kot so podnebne spremembe, vse večje neenakosti in počasna rast produktivnosti, niso izginili.
Naložbe v kohezivno družbo, trajnostni razvoj, človeški in socialni kapital ter kakovost življenja bodo bistvene pri ustvarjanju priložnosti za sodobna podjetja ter spodbujanju zaposlovanja, bogastva in trajnostne rasti v prihodnosti.
Zato bi morali kazalniki, ki presegajo BDP, postati instrumenti ne le za spremljanje in merjenje razvoja politik, temveč tudi za zagotavljanje informacij v zvezi s tem razvojem, izboljšanje komuniciranja in spodbujanje določanja ciljev.
2.4 S tem mnenjem na lastno pobudo želi EESO pomembno prispevati k določanju, katere kazalnike blaginje in razvoja bi bilo treba upoštevati kot dopolnilo klasičnim ekonomskim kazalnikom.
V mnenju so izpostavljeni tudi neizpolnjene potrebe po podatkih ter načini za boljše vključevanje teh kazalnikov v proces oblikovanja politik na evropski in nacionalni ravni, kar bi EU omogočilo, da bi iz sedanje krize izšla še močnejša in bi bila bolj odporna na prihodnje pretrese.
2.5 Vsekakor nismo bili še nikoli tako močno prepričani, da je treba oblikovati kazalnike, ki bodo omogočili pripravo in izvajanje politik za razvoj svetovnega modela trajnostnega gospodarstva, ki bo zagotavljal dobrobit vseh ljudi na svetu.
Naš planet ima omejene vire in ne more več vzdržati sedanjega gospodarskega modela, temelječega na stalni rasti, ki velja za glavno gonilo stabilnosti sistema.
2.6 Evropska komisija je junija objavila dokument za razmislek (4), v katerem ponavlja, da je nujno določiti dodatne kazalnike poleg BDP, da bi lahko bolje spremljali preobrazbo v družbi in gospodarstvu, ki poteka ob izvajanju politik za spodbujanje evropskega zelenega dogovora.
V dokumentu so predstavljena tudi prizadevanja nekaterih držav članic v zadnjih letih za pripravo dodatnih orodij za spremljanje blaginje in učinka gospodarskih dejavnosti na okolje.
2.7 Na svetovni ravni obstaja nekaj pobud, katerih namen je razviti kazalnike, ki bi politikom omogočile, da pripravijo in izvajajo politike za spodbujanje trajnosti, ter privedle do boljšega obveščanja o procesu preoblikovanja gospodarskega modela.
Med temi pobudami, ki so vredne pozornosti, je tudi model „EU Doughnut by 2030“ (5), nov koncept, ki omogoča politično sintezo obstoječih preglednic in izbranih 30 kazalnikov, da bi lahko dosegli večjo učinkovitost pri zasnovi politik ter boljše razumevanje zahtev, povezanih s preoblikovanjem gospodarskega sistema, v javnosti.
3.
Splošne in posebne ugotovitve 3.1 Razprava o preseganju BDP je sprožila velik odziv ustanov, raziskovalcev in politikov.
Tako so bili na ravni OECD, OZN, Evropske komisije in Eurostata predloženi predlogi za kazalnike za boljše merjenje dobrobiti in blaginje na ravni posameznikov, skupnosti in države.
OZN je leta 2015 sprejela cilje trajnostnega razvoja, v okviru katerih je opredelila 169 ciljev in 200 kazalnikov.
Strokovna skupina na visoki ravni OECD je leta 2018 objavila poročili (6), v katerih priporoča učinkovitejše merjenje dobrobiti z izboljšanjem obstoječih kazalnikov ali uvedbo novih.
EESO meni, da bi morale države članice ob upoštevanju nacionalnih posebnosti prednostno uporabljati nekatere kazalnike, ki jih je predlagala OZN, ter jih spodbuja, naj uporabijo predloge iz poročil OECD o izboljšanju merila dobrobiti in blaginje.
3.2 Evropski socialni partnerji, tj. Konfederacija evropskih gospodarskih združenj, Evropska konfederacija sindikatov (ETUC), Evropski center delodajalcev in podjetij, ki zagotavljajo javne storitve in storitve splošnega pomena (SGI Europe), ter Evropsko združenje obrtnikov ter malih in srednjih podjetij (UEAPME), so nedavno podpisali skupni dokument (7), v katerem priporočajo uporabo sklopa dodatnih kazalnikov poleg BDP na družbenem, gospodarskem in okoljskem
(4) (5) (6)
(7)
https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_sl. https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030 OECD (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (Preseganje BDP: merjenje tega, kar je pomembno za uspešnost gospodarstva in družbe), OECD Publishing, Pariz – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.
OECD (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (Poleg ostalega: spodbujanje raziskav o metriki blaginje onkraj BDP), OECD Publishing, Pariz – https://www.oecd-ilibrary.org/economics/for-good-measure_9789264307278-en.
https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf