C 152/124
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
3.2 Predlog vsebuje zelo veliko zavez ter sklicevanj na druge pobude, proračune in politična področja, kar je z večine vidikov dobrodošlo in poleg tega odraža medsektorsko naravo političnega področja ter strategije EU za mlade.
Kljub temu je pomembno tudi, da je predlog jasen in osredotočen.
Manj je včasih več in lahko bi se zgodilo, da bi dolg seznam političnih področij in skupnih odgovornosti zameglil jasno osredotočenost na izide, odgovornost in rezultate.
3.3 Iz predloga je razvidno, da gre pri letu mladih predvsem za promocijske dejavnosti in dogodke, kar je treba jasno povedati.
Čeprav je mogoče predvideti, da bodo ti vplivali na politiko ali opozorili na priložnosti za njen prispevek, predlog sam po sebi ne vsebuje političnih zavez.
3.4 V predlogu je jasno navedeno, da bo večina finančnih sredstev za pobude dejansko prišla iz obstoječih virov – kot se zdi, je poudarek predvsem na programu Erasmus+.
Naj znova poudarimo: če je tako, je to treba jasno povedati.
Tudi nacionalne agencije, pristojne za Erasmus+, potrebujejo jasnost, podporo in smernice, če naj bi dajale prednost dejavnostim, povezanim z evropskim letom mladih.
Nove pobude za udejstvovanje mladih v programu Erasmus+ so lahko sicer zelo primerne za take dejavnosti, toda tudi prosilci v državah članicah bodo potrebovali ustrezno pripravo in informacije.
Če ponovimo: v vsem promocijskem gradivu in pri drugih dejavnostih mora biti jasno navedeno, da se evropsko leto mladih financira predvsem iz obstoječih virov.
Odkritost je pri delu z mladimi bistvena.
3.5 Poleg tega bi bilo treba zagotoviti, da bodo tudi vse druge postavke financiranja iz drugih GD v celoti na voljo za te dejavnosti, zadevni proračunski porabniki pa morajo te podatke objavili in izpostaviti.
To mora potekati vzporedno zlasti zaradi medsektorske narave vprašanja mladih in poudarka, ki se daje temu v strategiji EU za mlade.
Seveda bi bilo tako na voljo tudi več sredstev za dejavnosti, zagotovljeno bi bilo povezovanje z drugimi področji in doseganje novih skupin mladih, morda tudi skupin, ki jih je težje doseči.
3.6 Za uspeh evropskega leta mladih bo odločilnega pomena usklajevanje.
Tu je treba bolj vključiti civilno družbo, mladinskim organizacijam na nacionalni, lokalni in evropski ravni pa dati večjo vlogo.
Nacionalni mladinski sveti in druge večje mladinske organizacije bi morale biti enakovredni partnerji v skupini nacionalnih koordinatorjev ter sodelovati pri soustvarjanju in uresničevanju leta mladih, pri čemer bi jih bilo treba podpreti.
Priznati bi bilo treba tudi vlogo Evropskega mladinskega foruma kot ključnega partnerja v skupini zainteresiranih strani.
3.7 Evropska strategija za mlade je vodilna politična zaveza EU na področju mladih.
Vsebuje tudi pomembno in dobrodošlo zavezo medsektorski razsežnosti vprašanja mladinske politike.
To je bistveno za napredek cele vrste politik za mlade, kot so zaposlovanje, okolje, izobraževanje in usposabljanje.
Ključno je torej, da je evropsko leto mladih tesno povezano s strategijo EU za mlade, zlasti medsektorsko razsežnostjo mladinske politike.
Iz predloga je to jasno razvidno, vendar bo pomembno tudi, da bodo vsi sektorji prispevali k spremljanju in nadzoru ter pri tem opravili svojo nalogo.
3.8 Za čim večjo vključenost tistih, ki jih je najtežje doseči, se mora nadaljevati delo na vseh področjih mladinske politike in z njimi povezanih medsektorskih področjih.
To bi bilo treba upoštevati pri spremljanju leta mladih in morda obstajajo metode za prednostno obravnavanje nekaterih skupin ali celo prikrajšanih območij, da bi zagotovili dovolj dejavnosti zanje.
Dobrodošlo je tudi sklicevanje na pobudo ALMA in poudarjanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, čeprav je o tem potrebnih več informacij.
3.9 Osredotočenost na dejavnosti in dogodke mora biti povezana z rezultati.
V ta namen bodo potrebni kazalniki, ki presegajo dejavnosti.
Če naj bo rezultat ta, da se sliši glas mladih, se mora to odražati v kazalnikih.
Ker se pojmi „pokloniti se, podpreti in vključiti“ pogosto pojavljajo v predlogu, so morda dober okvir za kazalnike.
Najpomembnejše je, da ti presegajo zgolj izvajanje dejavnosti in dogodkov ter se osredotočajo na njihove rezultate.
3.10 Večji del tega, kar si obetamo od evropskega leta mladih, bo odvisen od ukrepov na nacionalni ravni, vendar imajo nacionalni organi zelo malo časa.
Podobno bo tudi financiranje zaradi tako poznega obravnavanja težavno; nacionalni organi imajo gotovo že zapolnjene dnevne rede in med mladinskimi politikami so precejšnje razlike, kot je pri svojem delu ugotovil GD za izobraževanje, mladino, šport in kulturo.
Vsi ti dejavniki bodo izzivi za izvajanje evropskega leta mladih.