6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/115
drugih subjektih v postopku reševanja navedene skupine in posledično zmanjšanje sposobnosti teh subjektov v postopku reševanja za pokrivanje izgub in dokapitalizacijo.
3.3.4 Upoštevanje podrejenih družb s sedežem zunaj Unije.
Člen 12a in člen 72e(4) CRR ne zajemata izrecno podrejenih družb, ki se nahajajo v tretji državi.
Zato bančne skupine v EU, ki imajo globalno strategijo reševanja z več vstopnimi točkami, morda ne bodo mogle upoštevati podrejenih družb, ki imajo sedež zunaj Unije.
3.3.5 Pojasnila o primernosti dolžniških instrumentov, izdanih v okviru zahteve glede notranje TLAC.
Člen 92b CRR določa zahtevo glede notranje skupne sposobnosti pokrivanja izgub za pomembne podrejene družbe GSPI zunaj EU, ki niso subjekti v postopku reševanja.
Ta zahteva se lahko izpolni s kapitalskimi instrumenti in instrumenti kvalificiranih obveznosti, kot je določeno v členu 92b(2).
3.4 Podrobne spremembe predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št.
575/2013 in Direktive 2014/59/EU v zvezi z bonitetno obravnavo skupin GSPI s strategijo reševanja z več vstopnimi točkami.
3.4.1 Konsolidiran izračun za GSPI z več subjekti v postopku reševanja (člen 12a) 3.4.1.1 EESO poudarja, da bi banke z več vstopnimi točkami morale imeti možnost uporabiti prilagoditve, dogovorjene v dokumentu o pogojih za TLAC.
Te prilagoditve so namenjene zagotovitvi enake obravnave modelov reševanja z eno vstopno točko in z več vstopnimi točkami.
Vključene so v člen 12a in člen 72e(4) CRR II, vendar ta člena ne vključujeta tretjih držav.
Zlasti v členu 12a, kot je zasnovan, je navedeno, da so prilagoditve, ki izhajajo iz razlik v tveganju prilagojenih sredstvih, omejene na subjekte s sedežem v EU, saj se koncept subjekta v postopku reševanja nanaša samo na podrejene družbe s sedežem v EU.
Področje uporabe je treba razširiti, da bo vključevalo vse druge podrejene družbe, ki jih skupina morda ima v drugih državah.
3.4.1.2 EESO meni, da nedavni predlog Komisije ne izpolnjuje tega cilja, saj so s primerjavo med hipotetično eno vstopno točko in vsoto tveganju prilagojenih sredstev vsakega subjekta v postopku reševanja izključene podrejene družbe v tretjih državah, in sicer zato, ker se primerjava nanaša na člena 45d in 45h BRRD, BRRD pa ne vključuje podrejenih družb v tretjih državah in tudi ne razlik v tveganju prilagojenih sredstvih, ki izhajajo iz različnih meril za izračun v tretjih državah in državah članicah.
Vključuje samo razlike med državami članicami.
3.4.1.3 V zvezi s potrebo po dogovoru za to prilagoditev EESO meni, da čeprav obstaja poseben postopek za dogovor o zahtevi po lastnih sredstvih in kvalificiranih obveznostih, določen v točkah 4–6 člena 45h BRRD II, se ta lahko uporablja samo v primeru različnih organov za reševanje znotraj EU in v okviru skupne ureditve.
Primer, ki dokazuje, da ta postopek ni veljaven za tretje države, je vključenost EBA, kadar organi za reševanje ne sklenejo dogovora.
3.4.1.4 EESO predlaga, da je v primerih, kadar se izvajajo prilagoditve v podrejeni družbi v tretji državi, evropski organ za reševanje nadrejene institucije tisti, ki lahko ob upoštevanju nezavezujočega mnenja organa za reševanje ustrezne tretje države izvede prilagoditev, ne da bi moral doseči dogovor z organom tretje države.
3.4.2 Odbitki od postavk kvalificiranih obveznosti (člen 72e) 3.4.2.1 EESO poudarja, da člen 72e določa prehodno obdobje do 31. decembra 2024 (rok za izvedbo TLAC v tretjih državah).
V tem prehodnem obdobju bodo banke z več vstopnimi točkami lahko prilagodile odbitke deležev podrejenih družb v tretjih državah brez enakovredne zahteve glede reševanja in izračunale presežek na podlagi skupne kapitalske zahteve, ki velja v tretji državi.
V nasprotnem primeru bi prišlo do nenamernih posledic, saj bi se povečala potreba po izdaji kvalificiranih obveznosti, ker ne bi bilo mogoče prilagoditi tega deleža podrejenih družb v tretjih državah.
Od leta 2025 naprej se bo z vzpostavljeno ureditvijo za reševanje zmanjšala zahteva za nadrejeno institucijo zaradi nižjega prilagojenega odbitka za te deleže v tretjih državah in izdajanje kvalificiranih obveznosti ne bo več potrebno.
V Bruslju, 9. decembra 2021 Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Christa SCHWENG