C 152/106
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
1.7 Kar se tiče izdajateljev zelenih obveznic zunaj EU, EESO meni, da bi moral dostop do kapitalskih trgov EU in obratno temeljiti na usklajenosti taksonomij v jurisdikcijah po vsem svetu.
Po njegovem mnenju je to še posebej pomembno, ker okoljskih izzivov, kot so podnebne spremembe, EU ne more reševati sama.
Če s tretjimi državami ne bo doseženo vsaj delno soglasje za uskladitev taksonomij, se uredba o prostovoljnem evropskem standardu za zelene obveznice, ki jo je predlagala Komisija, verjetno ne bo uveljavila kot standard na svetovnem trgu zelenih obveznic.
Mednarodna platforma za trajnostno financiranje (IPSF) bi morala imeti ključno vlogo pri uresničevanju tega soglasja, tako da bi delovala kot forum za dialog med oblikovalci politik.
1.8 Nazadnje EESO pozdravlja zahteve taksonomije EU, v skladu s katerimi bi morale biti naložbe skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, in minimalnimi zaščitnimi ukrepi, saj je treba zeleno preobrazbo skupaj s socialno zaščito ter varstvom človekovih in delavskih pravic obravnavati prednostno.
To bi kljub vsemu lahko omejilo stopnjo usklajenosti taksonomij s tretjimi državami, zlasti če tamkajšnje jurisdikcije ne izpolnjujejo meril načela, da se ne škoduje bistveno, kot je upoštevanje pravice do kolektivnih pogajanj.
V ta namen EESO predlaga poseben odbor za spremljanje, ki bi v sodelovanju s socialnimi partnerji nadziral dinamiko trga zelenih obveznic.
2.
Splošne ugotovitve 2.1 Evropska komisija je 6. julija 2021 predlagala novo uredbo o prostovoljnem evropskem standardu za zelene obveznice.
S predlagano uredbo želi doseči, da bi finančni sistem EU postal bolj trajnosten, kar bi zagotovila z uvedbo „zlatega standarda“ za zelene obveznice, ki bi ga bilo mogoče primerjati in morda tudi uskladiti z drugimi tržnimi standardi.
2.2 Standard za zelene obveznice bi lahko pridobili vsi izdajatelji zelenih obveznic, vključno z zasebnimi, javnimi in državnimi izdajatelji, vključeval pa bi tudi izdajatelje zunaj EU.
2.3 S predlaganim okvirom bi se uveljavil prostovoljni standard, ki bi določal, kako lahko podjetja in javni organi uporabljajo zelene obveznice za zbiranje sredstev na kapitalskih trgih in financiranje projektov.
2.4 Na podlagi standarda bi morali izdajatelji vsa izdana sredstva namenjati dejavnostim, ki do datuma dospelosti obveznice izpolnjujejo zahteve Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (1) o taksonomiji.
Standard določa okoljske cilje, merila za pregled in prag uspešnosti za gospodarske dejavnosti.
Gospodarska dejavnost bo veljala za skladno, če: (a) znatno prispeva k enemu ali več okoljskim ciljem; (b) ne škoduje bistveno drugim okoljskim ciljem; (c) se izvaja v skladu s socialnimi in upravljalnimi zaščitnimi ukrepi.
2.5 Evropske zelene obveznice bi pripomogle k financiranju dolgoročnih projektov (do 10 let), če bi bili ti projekti v skladu z okoljskimi cilji uredbe o taksonomiji.
2.6 Nad evropskimi zelenimi obveznicami bi se izvajal zunanji pregled, ki bi zagotavljal njihovo skladnost z navedenimi zahtevami, zlasti usklajenost projektov s taksonomijo.
V skladu s predlogom bi bili zunanji pregledovalci registrirani pri Evropskem organu za vrednostne papirje in trge ter bi morali redno izpolnjevati pogoje za registracijo.
2.7 Če bi se po izdaji obveznice spremenila tehnična merila za pregled v okviru uredbe o taksonomiji, predlog izdajateljem dovoljuje, da z izpolnjevanjem starih pogojev obdržijo standard še naslednjih pet let.
Vendar pa EESO meni, da se po trenutku izdaje zelene obveznice pravila za dodeljevanje prihodkov iz takih obveznic ne bi smela spreminjati.
Tudi če bi se merila za pregled v taksonomiji spremenila in obveznica ne bi izpolnjevala novih pogojev, bi v praksi morala še naprej veljati kot zelena vse do datuma dospelosti, saj bi to pripomoglo k stabilnosti trgov zelenih obveznic.
2.8 Namen predloga je tudi povečati zaupanje vlagateljev in izboljšati zaščitne ukrepe ter zmanjšati verjetnost, da projekti, financirani z zelenimi obveznicami, ne bi uresničili svojih okoljskih ciljev.
Od izdajateljev teh obveznic bi se zahtevalo redno poročanje.
(1)
Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).