6.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 152/105
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih zelenih obveznicah (COM(2021) 391 final – 2021/0191 (COD)) (2022/C 152/17)
Poročevalec: Philip VON BROCKDORFF
Zaprosilo
Svet, 12. 8.
2021 Evropski parlament, 13. 9.
2021
Pravna podlaga
člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije
Pristojnost
strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo
Datum sprejetja mnenja strokovne 23. 11.
2021 skupine Datum sprejetja mnenja na plenar­ 8. 12.
2021 nem zasedanju Plenarno zasedanje št.
565
Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani)
123/1/4
1.
Sklepi in priporočila 1.1 S „prostovoljnim“ evropskim standardom za zelene obveznice se ustvarja ureditev, ki temelji na preglednosti in nadzoru.
V okviru takšne ureditve bi bili do financiranja upravičeni projekti, skladni s taksonomijo EU za trajnostne dejavnosti, izdajatelji pa bi morali ob izdaji, pozneje pa v rednih poročilih, zagotavljati dodatne informacije o uporabi prihodkov in učinkih projekta.
1.2 EESO verjame, da lahko evropski standard za zelene obveznice tako izdajateljem kot vlagateljem prinese znatne gospodarske koristi.
To je možno, ker se s predlogom želi ustvariti univerzalen, verodostojen in poenostavljen mehanizem za izdajanje zelenih obveznic, ki bi zmanjšal informacijsko asimetrijo in na podlagi omenjenega standarda močno koristil ugledu izdajateljev.
1.3 EESO meni, da so zaradi usklajenosti z uredbo EU o taksonomiji takšne obveznice primerne za financiranje gospodarskih dejavnosti, ki spodbujajo prehod k bolj trajnostnemu in razogljičenemu gospodarstvu.
1.4 Predlagani standard bi bistveno pripomogel tudi k zmanjšanju negotovosti pri ugotavljanju, katere vrste sredstev ali odhodkov je smiselno uvrstiti pod okolju prijazno uporabo kapitala.
Vendar Odbor zaradi prej omenjene usklajenosti s taksonomijo EU meni, da bi morala Komisija dati jasna navodila za usmerjanje vlagateljev k evropskim zelenim obveznicam in projektom, ki pozitivno vplivajo na okolje.
1.5 EESO meni, da je treba pri nadaljnjem razvoju zelenih obveznic kot skupine sredstev uporabljati enoten standard za izdajatelje v vseh državah članicah, pri čemer pa se ne sme podcenjevati težavnosti upoštevanja meril taksonomije EU med izdajatelji.
Po vsej verjetnosti bi primerjali stroške zunanjega pregleda s koristmi, ki jih prinaša dostop do večjega kroga vlagateljev.
Treba se je izogniti temu, da bi zasebni izdajatelji dajali prednost alternativnim zelenim obveznicam in enostavnejšim postopkom certificiranja.
1.6 Predlagani postopki poročanja in ugotavljanja skladnosti bi lahko tudi nesorazmerno finančno prizadeli mala in srednja podjetja, za katera je evropski zeleni standard morda prestrog, in jim tako oteževali nadaljnjo rast.
Ker je to treba preprečiti, EESO predlaga pragmatičen pristop k zahtevam za nadzor in poročanje.
Izogibanje prekomernemu predpisovanju in zakonskemu urejanju bi pripomoglo k uveljavitvi evropskega standarda za zelene obveznice na vseh kapitalskih trgih, tudi v primeru podjetniških izdajateljev.
Za razogljičenje gospodarstva so pri izdajanju zelenih obveznic podjetniški izdajatelji enako pomembni kot Komisija, zato EESO meni, da bi bilo treba zbližati merila za izdajanje zelenih obveznic v javnem sektorju in pri podjetniških izdajateljih.