C 152/98
SL
Uradni list Evropske unije
6.4.2022
zemeljski plin.
Zato EESO meni, da bi se te vrste spornih gospodarskih dejavnosti, ki so v obdobju prehoda morda še vedno koristne, lahko obravnavale ločeno od taksonomije EU; EESO bi moral razmisliti o ločeni pobudi o tem vprašanju.
EESO podpira vključevanje dodatnih okoljskih ciljev in njihovo razširitev na gospodarske dejavnosti z vmesno stopnjo okoljske uspešnosti ter na gospodarske dejavnosti brez pomembnega učinka na okoljsko trajnost in tiste, ki bistveno škodijo okoljski trajnosti.
Glede tega je treba čim prej pripraviti predloge.
Taksonomija in standardi bi morali biti podlaga na različnih področjih, da bi bili učinkovitejši.
Hkrati je pomembno preprečiti vrzeli za „lažno zeleno oglaševanje“.
1.5 EESO pozdravlja cilj, da se malim vlagateljem in MSP olajša dostop do trajnostnega financiranja, ki pa mora potekati pod poštenimi pogoji.
Podpira tudi ukrepe za razširitev poročanja o trajnosti, saj je trajnostna politika podjetij tudi v interesu strank MSP in civilne družbe na splošno.
Zahteve glede poročanja ne bi smele vključevati pretiranih virov in stroškov, temveč bi morale prispevati k preglednosti, da se izboljša učinkovitost trga in s tem omogoči boljši dostop do financiranja.
V okviru zelenega oblikovanja proračuna EESO priporoča povezavo s prihodnjim zlatim pravilom za naložbe.
1.6 Navedeni ukrepi za podpiranje verodostojnosti socialnih naložb nikakor ne zadoščajo in bi jih bilo treba okrepiti.
Bolj je treba poudarjati družbeno trajnost, da bosta v središču človek in svet dela.
V ta proces je treba v celoti vključiti socialne partnerje in civilno družbo, za podlago pa uporabiti evropski steber socialnih pravic in cilje trajnostnega razvoja OZN.
Celostna taksonomija, ki zajema tako okoljske kot socialne cilje, lahko postane dragocen temelj gospodarske, socialne in okoljske trajnosti EU.
Glede zahtev po razkritjih, povezanih s trajnostjo, je treba skrbno preučiti in izboljšati predvsem kazalnike za pravice delavcev in človekove pravice.
1.7 Pri obvladovanju tveganj in zagotavljanju kapitala v finančnem sektorju je treba upoštevati dejavnike trajnosti, ki jih je treba zakonsko urediti in jih kratkoročno obravnavati tudi na tehnični ravni.
EESO se zavzema za trdno in v prihodnost usmerjeno politiko v zvezi s kapitalom ter za strogo ocenjevanje ekonomskih tveganj, da bo tehtanje izpostavljenosti temeljilo na dejanskih tveganjih za stabilnost.
Upoštevati je treba učinke tveganj glede trajnosti na banke in zavarovalnice ter celo na stabilnost finančnega sektorja kot celote.
V okviru sistematičnega vključevanja okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj v bonitetne ocene je treba znova začeti razpravo o bonitetni agenciji EU ter tako utrditi vodilni položaj EU na področju trajnosti.
1.8 EESO pozdravlja ukrepe za okrepljeno spremljanje sistemskih tveganj, ki izhajajo iz podnebne krize, in predlaga, naj bodo po možnosti zajeta vsa področja finančnega sektorja.
Poleg tega je treba končno začeti upoštevati socialna tveganja glede trajnosti, ki zaradi vse večjih razlik v porazdelitvi ogrožajo socialno kohezijo.
EESO podpira tudi večje obveznosti finančnih institucij pri poročanju o trajnosti.
Pri fiduciarnih obveznostih in pravilih upravljanja ne sme prihajati do nesorazmernih prenosov tveganj pod „zeleno pretvezo“, razvrstitev netrajnostnih naložb pa je treba preudarno prilagoditi.
1.9 Nadzorni organi bi morali hitro dobiti pristojnosti za ukrepanje proti lažnemu zelenemu oglaševanju, kar bi lahko olajšali z ustrezno opredelitvijo tega pojava.
Smiseln bi bil tudi okvir spremljanja za merjenje napredka finančnega sistema EU.
EESO poziva, naj bo civilna družba vključena v ocenjevanje usklajenosti finančnih trgov s cilji trajnostnega razvoja in podpreti je treba tesnejše sodelovanje nadzornih organov ter ECB.
Pri raziskavah na področju trajnosti v finančnem sektorju je treba upoštevati družbeno trajnost in vanje ravno tako vključiti civilno družbo.
1.10 EESO pozdravlja, da si bo Komisija na mednarodnih forumih prizadevala za ambiciozno soglasje, saj so za globalne trge potrebni globalno priznani okvirni pogoji.
Evropska podjetja se ne bi smela soočati s tako številnimi različnimi ureditvami, ki jih postavljajo v zelo podrejen konkurenčni položaj.
Sem sodijo tudi globalni dostop do podatkov, ki omogočajo oceno trajnosti naložbe, ter pravilna regulacija in nadzor ponudnikov podatkov o okoljskih in socialnih merilih ter merilih v zvezi z upravljanjem.
Zaradi počasnega mednarodnega usklajevanja ne sme prihajati do zamud pri ukrepih na ravni EU.
V zvezi s poglobitvijo dela mednarodne platforme za trajnostno financiranje EESO poziva Komisijo, naj si prizadeva za tesnejše sodelovanje ne le z zasebnim sektorjem, temveč tudi s civilno družbo.
Odločno poziva k večjemu upoštevanju družbene trajnosti tudi na mednarodni ravni in v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN.