C 152/92
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.4.2022
2.7.
V protiklade s nariadením o súkromnom sektore sa šiesta smernica o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zameriava na inštitucionálny systém tohto boja a jeho prispôsobenie v jednotlivých členských štátoch.
V návrhu sa vysvetľujú právomoci a úlohy finančných spravodajských jednotiek a ich prístup k informáciám, vytvára sa rámec pre spoločné analýzy a poskytuje sa právny základ pre systém siete FIU.net.
Posilňuje sa právomoc orgánov dohľadu konať a zlepšujú sa mechanizmy spolupráce medzi orgánmi dohľadu a s ďalšími orgánmi.
Stanovuje sa prepojenie registrov bankových účtov. 2.8.
Navrhované nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov a určitých kryptoaktív je prepracovaným znením nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 (11) o prevodoch finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť, aby požiadavky na vysledovateľnosť a identifikáciu pri prevodoch kryptoaktív boli podobné požiadavkám, ktoré platia pre finančné prostriedky.
Na poskytovateľov služieb v oblasti kryptoaktív sa budú zároveň vzťahovať požiadavky nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí, ktoré platia pre iných finančných aktérov.
3.
Všeobecné pripomienky 3.1.
Prvá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá v roku 1991.
Odvtedy boli prijaté štyri ďalšie smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a desiatky ďalších doplňujúcich smerníc týkajúcich sa finančného systému alebo súvisiacich zločinov a prečinov.
Výsledky tohto úsilia, ktoré orgány EÚ pokladajú za prioritu, boli doteraz jasne neuspokojivé. 3.2.
V tejto otázke panuje všeobecná zhoda, ako vyplýva už z hodnotení Komisie z roku 2019 a z hodnotení inštitúcií, napríklad z uznesení Európskeho parlamentu z marca 2019 a z júla 2020 (12) a zo správy Európskeho dvora audítorov z júna 2021 s názvom Úsilie EÚ v boji proti praniu špinavých peňazí v bankovom sektore je roztrieštené a vykonávanie je nedostatočné (13), ako aj z veľkej väčšiny analýz odborníkov, akademikov a think-tankov, najmä zo správy osobitnej skupiny CEPS-ECRI (14). 3.3.
Podľa odhadov objem prania špinavých peňazí dosahuje 1 % (Europol a Európska komisia) až 1,3 % HDP EÚ27 (Dvor audítorov), teda 140 až 208 miliárd EUR ročne.
Čo je ešte horšie, podľa Europolu sa získa späť len približne 1 % tohto objemu.
V posledných rokoch vyšlo na svetlo viacero škandálov týkajúcich sa prania špinavých peňazí, do ktorých boli zapojené veľké finančné inštitúcie, a je dôležité, že mnoho z nich by nebolo odhalených bez uplatňovania európskych právnych predpisov či bez zásahu orgánov dohľadu.
Inými slovami, napriek úsiliu a ochote Európskej komisie a Európskeho parlamentu sa nedosiahol pokrok, pokiaľ ide o výsledky boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. 3.4.
V publikácii Medzinárodného konzorcia investigatívnych novinárov Pandora Papers sa opäť upozornilo na rozsah problému prania špinavých peňazí a súvisiacej trestnej činnosti a zásadná úloha daňových rajov pri uľahčovaní týchto trestných činov.
Je preto ťažko pochopiteľné, že jurisdikcia, ktorá sa v tomto dokumente spomína najčastejšie, sa na zozname EÚ obsahujúcom nespolupracujúce jurisdikcie nenachádza a že Rada ECOFIN práve zo zoznamu odstránila ďalšiu jurisdikciu, ktorej právne predpisy znemožňujú určenie skutočného vlastníka spoločností a účtov. 3.5.
EHSV upozorňuje inštitúcie EÚ a národné vlády na potrebu spoľahlivej ochrany života a integrity novinárov, súkromných a štátnych zamestnancov, ktorí oznamujú hospodársku a politickú korupciu.
Výbor je znepokojený, že vo viacerých členských štátoch sa nezačali postupy na transpozíciu smernice (EÚ) 2019/1937 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie, a vyzýva Komisiu, aby podnikla kroky na zabezpečenie jej bezodkladnej transpozície do konca roka 2021. 3.6.
Zlyhania a nedostatky politiky EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu majú niekoľko príčin s kumulatívnymi účinkami: i) fragmentácia právomocí medzi rôznymi inštitúciami EÚ a členských štátov; ii) chýbajúci jednotný orgán dohľadu EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; iii) obmedzené nástroje dostupné príslušným orgánom EÚ; iv) slabá koordinácia, pokiaľ ide o iniciatívy v oblasti predchádzania aj o prijímanie krokov proti identifikovaným rizikám a ich oneskorené vykonávanie; v) nedostatky v práci orgánov dohľadu a finančných spravodajských jednotiek v mnohých krajinách; vi) s transpozíciou smerníc sa výrazne mešká a rozdiely medzi členskými štátmi sú značné, čo vedie k správnym a súdnym konaniam iniciovaným Európskou
(11) (12) (13) (14)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/847 z 20. mája 2015 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1781/2006 (Ú. v.
EÚ L 141, 5.6.2015, s. 1).
Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. marca 2019 o finančnej trestnej činnosti, vyhýbaní sa daňovým povinnostiam a daňových únikoch (OJ C 108, 26.3.2021, p. 8) a uznesenie EP z 10. júla 2020.
Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 13/2021.
CEPS-ECRI: správa osobitnej skupiny: AML v EÚ; január 2021.