6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/75
3.5.
V usmernení sa uznáva, že pokiaľ ide o overovanie informácií, medzi členskými štátmi sa výmena informácií uskutočňuje v nedostatočnej miere.
Informácie, ktoré sa v jednom štáte považujú za nepravdivé, sa tak môžu šíriť do inej krajiny. 3.6.
V usmernení sa konštatuje, že boj proti dezinformáciám sa musí urýchliť pri speňažovaní dezinformácií prostredníctvom výberu umiestňovania reklám v digitálnom priestore, najmä pokiaľ ide o Google Ads. 3.7.
V kódexe sa kladie osobitný dôraz na politickú reklamu.
Totožnosť zadávateľa politickej reklamy je príliš často nejasná a je potrebné zlepšiť transparentnosť distribuovaných reklám.
Je to v súlade s návrhmi aktu o digitálnych službách (9) (článok 30).
Komisia navrhne nové právne predpisy na zvýšenie transparentnosti politickej reklamy. 4.
Konkrétne pripomienky 4.1.
EHSV víta kvalitnú prácu Európskej komisie v boji proti dezinformáciám vrátane postupného posilňovania svojej činnosti.
4.2.
Konštatuje, že v boji proti dezinformáciám sa musí vždy zohľadňovať nevyhnutnosť ochrany slobody prejavu.
4.3.
V súčasnosti prebieha štruktúrovanie diskusií medzi všetkými zainteresovanými stranami vrátane rozsiahlej výzvy pre akademickú obec.
EHSV uznáva, že je potrebné zohľadniť, aby sa pozornosť v súčasnosti sústredila na odvetvie online reklamy. 4.4.
EHSV v súvislosti s usmernením k posilneniu kódexu o dezinformačných praktikách kritizuje najmä to, že sa príliš zameriava na obsahy a ich moderovanie, a nie na tých, ktorí ich šíria.
Obsahy sa neustále menia, používané platformy sa vyvíjajú, no hlavní aktéri zostávajú v podstate tí istí a motivácia sa nemení.
Prístup musí byť skôr preventívny než nápravný a Komisia sa musí zamerať skôr na príčiny ako na dôsledky. 4.5.
Za osobami niekoľkých ideológov, sekt alebo fanatických predstaviteľov existuje skutočný mimoriadne výnosný obchod s dezinformáciami.
Bez toho, aby o tom vedeli, vynakladajú európske spoločnosti viac ako 400 miliónov EUR na dezinformačné webové stránky (10).
Keďže je známe, že hlavné zdroje dezinformácií sledujú finančné ciele, a to najmä prostredníctvom systému prepojení umožňujúcich získavať značné sumy z online reklamy, ale aj prostredníctvom osobitných štatútov, ktoré spĺňajú podmienky na získanie verejných dotácií, Komisia by mala od začiatku podporovať celý rad hospodárskych a finančných nástrojov na boj proti dezinformáciám. 4.6.
EHSV konštatuje, že mnohé platformy dostatočne nezverejňujú svoju metodiku zaobchádzania s dezinformáciami a že to znevýhodňuje všetkých európskych aktérov v ich boji proti dezinformačným praktikám.
EHSV naopak víta skutočnosť, že niektoré platformy (YouTube) zjavne tento problém berú vážne. 4.7.
Sila hlavných platforiem (Facebook, Twitter) nesmie zakrývať, že najúčinnejšie dezinformácie sa nachádzajú najmä v médiách, ktoré sú širokej verejnosti menej známe, ako sú Vkontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler.
Tieto menšie platformy majú síce menej návštevníkov, no môžu sa ľahšie zamerať na konkrétne skupiny podľa regiónu, veku alebo akéhokoľvek iného parametra.
Uvedené platformy nemajú ani finančné prostriedky na boj proti dezinformáciám, ktoré šíria, alebo o ne nejavia záujem, a ohradzujú sa slobodou prejavu.
Dezinformácie často pochádzajú z platforiem operujúcich v užšom rámci predtým, ako sa rýchlo dostanú k širšej verejnosti (11). 4.8.
EHSV sa domnieva, že európske opatrenia sú príliš roztrieštené a nekoordinované.
Zdá sa, že štruktúry sú príliš oddelené, najmä pokiaľ ide o dva hlavné subjekty EDMO a európsku pracovnú skupinu StratCom.
Výmena informácií by sa mala uľahčiť vytvorením stálej pracovnej skupiny za účasti skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA).
EHSV sa však obáva, že jeho prostriedky môžu byť v porovnaní s rozsahom týchto javov príliš slabé. 4.9.
Naliehavo potrebná je užšia spolupráca medzi členskými štátmi a Úniou.
EÚ musí zároveň zohľadniť, že sloboda médií, ktorá je neoddeliteľná od slobody prejavu, je v súčasnosti vo viacerých členských štátoch ohrozená.
To isté platí pre ich súdne systémy.
To musí mať negatívny vplyv na schopnosť týchto krajín riadiť plodnú spoluprácu, napríklad v oblasti overovania faktov a v súlade s hodnotami EÚ a konkrétnejšie zásadami právneho štátu.
Akékoľvek úsilie v boji proti dezinformáciám môže mať veľmi závažné dôsledky pre základné práva, ktoré musia byť zaručené a ochraňované vo všetkých členských štátoch.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Európska komisia.
Návrh nariadenia o jednotnom trhu s digitálnymi službami, 15. decembra 2020.
Claudia Cohen, Des marques financent, malgré elles, la désinformation (Výrobcovia značkových produktov nechtiac financujú dezinformácie), Le Figaro, 5. augusta 2021.
Institute for public relations, Combating foreign disinformation on social media, Rand corporation, 28. júla 2021.