6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/57
1.9.
OBSE je základným kameňom celoeurópskej bezpečnostnej štruktúry a ako taká by sa mala posilniť v záujme dialógu s Ruskom.
Projekt Nord Stream 2 sa musí pozastaviť dovtedy, kým Rusko neprestane porušovať medzinárodné právo na Ukrajine, pretože inak bude mať Moskva ďalšie prostriedky na vyvíjanie tlaku na východoeurópske štáty. 1.10.
Spolu s NATO sa musí posilniť európska bezpečnostná štruktúra.
V NATO by sa mal viesť aj interný dialóg o hodnotách. 1.11.
Je potrebné aj naďalej posilňovať transatlantickú spoluprácu s občianskou spoločnosťou.
V tejto súvislosti je mimoriadne dôležitý spoločný dialóg o občianskych právach, odolnosti voči dezinformáciám, slobode médií, opatreniach v oblasti klímy, sociálnych právach a ochrane spotrebiteľa a podpore demokracie tak, ako ho v EÚ zaručuje EHSV.
Z dlhodobého hľadiska sa transatlantické partnerstvo môže posunúť smerom k transatlantickej integrácii.
2.
Právny štát a slobodný svetový poriadok 2.1.
EHSV konštatuje, že slobodný svetový poriadok je nerozlučiteľne spätý s vnútroštátnou situáciou v oblasti právneho štátu a demokracie.
Ak právnoštátno-demokratickí aktéri nebudú schopní dostatočne účinne konať vo vzťahu k autoritárskym alebo totalitným aktérom, slobodný svetový poriadok nebude možné zachovať.
A naopak platí: ak namiesto voľného obchodu založeného na pravidlách nastúpi merkantilizmus a protekcionizmus, začnú sa aj interne rozvíjať tie sily, ktoré spochybňujú demokraciu založenú na slobode a právnom štáte. 2.2.
Z pohľadu EHSV je slobodný svetový poriadok predpokladom spravodlivého a udržateľného obchodu založeného na pravidlách, splnenia parížskych klimatických cieľov aj cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, sociálnej spravodlivosti a rovnakých príležitostí, rodovej rovnosti a nediskriminácie.
Vo svetovom poriadku založenom na práve silnejšieho, izolacionizme, snahách o sebestačnosť a mocensko-hierarchických obchodných vzťahoch sa nemôže vytvárať ani posilňovať tvorivé a inovačné podnikanie s udržateľnými hospodárskymi výsledkami, ani sa nemôžu naplniť ambiciózne environmentálne a sociálne ciele. 2.3.
EHSV preto podporuje posilnenie základných pravidiel spolupráce štátov prostredníctvom OSN a jej ďalších podorganizácií a víta myšlienku spojenectva všetkých demokracií, pretože len vďaka demokratickej schopnosti USA konať sa po druhej svetovej vojne vôbec mohli zriadiť medzinárodné inštitúcie a len s USA, ktoré sú otvorené svetu a demokratické, majú aj budúcnosť. 2.4.
EHSV sebakriticky vníma skutočnosť, že nielen európski politici, ale aj európska organizovaná občianska spoločnosť sa po skončení studenej vojny príliš dlho domnievali, že ustanovené univerzálne hodnoty demokracie a právneho štátu sú zaručené natrvalo.
Vo svete však existujú mocní aktéri, ktorí napriek tomu, že sú týmito hodnotami podľa medzinárodného práva viazaní, ich v praxi v zásade ignorujú.
Zachovanie vlastného poriadku založeného na hodnotách nie je samozrejmosťou. 2.5.
Hodnoty, o ktoré sa opierajú štáty a spojenectvá štátov s demokraticko-právnoštátnym charakterom, sú príznačné pre mnohostranný poriadok, za ktorý sa EÚ naďalej zasadzuje, aj keď s ešte stále obmedzenou vlastnou schopnosťou konať.
Tieto hodnoty majú svoje korene v oddelení svetskej a duchovnej moci, vo Veľkej charte slobôd (Magna Charta), zákone o osobnej slobode (Habeas Corpus) a vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv vyhlásenej Valným zhromaždením Organizácie Spojených národov.
Sú základným predpokladom liberálnej demokracie a právneho štátu.
Sú spoločné pre EÚ a USA a s nimi spriatelené liberálne demokracie.
V článku 30 Všeobecnej deklarácii ľudských práv sa výslovne stanovuje: „V tejto deklarácii nič nemožno vykladať tak, aby to oprávňovalo ktorýkoľvek štát, skupinu, alebo osobu vyvíjať činnosť alebo dopúšťať sa činov, ktoré by smerovali k potlačeniu niektorého z práv alebo slobôd vyhlásených v tejto deklarácii.“ 2.6.
Pre liberálne demokracie je spoločné to, že ich jestvovanie je neoddeliteľne spojené s pluralitnou, nezávislou a dynamickou občianskou spoločnosťou.
3.
Význam transatlantických vzťahov pre miesto Európy vo svete 3.1.
Geopolitické zmeny v priebehu posledných dvoch desaťročí vážne narušili svetový poriadok a veľmi oslabili dôležité medzinárodné organizácie.
Dominantne pôsobiacimi silami bola čoraz agresívnejšie vystupujúca mocenská elita Čínskej ľudovej republiky a nebezpečne narastajúci izolacionizmus USA. 3.2.
Zaručiť slobodný svetový poriadok však USA vzhľadom na svoje vlastné sociálne napätie a globálny rozmer tejto výzvy nedokážu osamotene.
Obyvateľstvo USA sa stavia k nákladným vojenským operáciám vo vzdialených častiach sveta s veľkým skepticizmom.
Afganistan ukazuje drastickým spôsobom naliehavú potrebu novej dôveryhodnej stratégie liberálnych demokracií a väčšej európskej angažovanosti v záujme odbremenenia USA.
Nesmie sa to obmedzovať len na vojenské spôsobilosti, no nezaobíde sa to bez nich.