6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/53
sa nezohľadňujú rozdielne situácie ani vzájomné závislosti, ktoré v rôznych ekosystémoch existujú.
Sotva dokáže zohľadniť rozmanitosť požiadaviek v rôznych regiónoch a musí byť doplnený o regionálnu politickú perspektívu.
3.3.
Európska komisia v súčasnosti vyvíja kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI), ktorými sa má preukázať úspech priemyselnej stratégie EÚ (6).
V súčasnosti sa Komisia zameriava predovšetkým na hospodársky rast a zanedbáva ciele stanovené v Európskej zelenej dohode, zmeny, ktoré si prechod na obehové hospodárstvo vyžaduje, a sociálny rozmer procesu transformácie.
Je mimoriadne dôležité, aby sa v priemyselnej stratégii EÚ jasne uznala a ocenila hodnota regionálne dostupných priemyselných zručností, potenciálu a kompetencií.
Táto skutočnosť sa musí náležite zohľadniť.
Príliš úzke zameranie na hospodársky rast a súvisiace opatrenia a nástroje môžu inak viesť k tomu, že sa klimatické ciele a príležitosti súvisiace s priemyselnou transformáciou nevyužijú, a môže dôjsť k oslabeniu obehového hospodárstva.
3.4.
Pri formulácii priemyselnej stratégie a politiky na tomto základe sa musí zohľadňovať neistota a nepredvídateľnosť.
Politiky a rozdielne spôsoby prispôsobené individuálnym situáciám musia byť flexibilné a musia vychádzať zo všetkých kompetencií dostupných v rámci regiónu alebo pre región prostredníctvom vzájomných výmen s inými regiónmi a krajinami.
Na zistenie nedostatkov a okamžitých potrieb je potrebná otvorenosť ako dôležitý strategický zdroj.
3.5.
Priemyselné zmeny na účely ochrany klímy spôsobia vážne sociálne problémy, ak sa ciele zelenej dohody majú dosiahnuť v krátkom zostávajúcom období.
Spotreba zdrojov škodlivých pre životné prostredie je otázkou, ktorú treba riešiť a preskúmať s cieľom nájsť sociálne a spoločensky spravodlivé riešenie.
3.6.
Obehové hospodárstvo pozitívne prispieva k priemyselným zmenám v rámci regiónov a dodávateľských a hodnotových reťazcov.
Aj keď najvyššiu pridanú hodnotu možno nájsť v regiónoch s najvyspelejšími priemyselnými odvetviami, v lokalitách s menej znalostným a energeticky náročnejším hospodárstvom sa vyrába a spracúva materiál, ktorý sa začleňuje do obehového hospodárstva.
Slabšie regióny môžu mať z obehového hospodárstva zjavne väčší prínos a môžu sa stať hlavnými aktérmi v tejto oblasti.
3.7.
Zameranie na úspech v oblasti priemyselných zmien na regionálnej úrovni jasne znamená potrebu silných prepojení, úzkej spolupráce a spoločného využívania kompetencií s ďalšími regiónmi, a to aj cez hranice členských štátov EÚ.
Existuje komplexný systém interakcií, ktorý nepochybne zahŕňa interakciu miestnych MSP s cezhraničnými podnikmi.
3.8.
Existujúce regionálne priemyselné kompetencie nie sú samy osebe v kontexte sociálno-ekologických zmien plne účinné.
Musia a môžu sa však ďalej rozvíjať investovaním do znalostí, vybavenia a personálu a musia a môžu sa v zmenených podmienkach stať produktívnymi.
To povedie k vzniku nových výrobkov, služieb, technológií a príležitostí, čo následne poskytne ekonomicky stabilným spoločnostiam atraktívne pracovné miesta v regiónoch.
A práve na tento cieľ sa európska priemyselná stratégia potrebuje zamerať.
3.9.
Región je charakteristický svojimi priemyselnými štruktúrami, podnikmi a pracovnou silou, zručnosťami obyvateľov, spôsobilosťami v oblasti výskumu a vývoja a konkrétnymi výrobkami, ktoré jeho podniky vyrábajú alebo spracúvajú.
Priemyselné kompetencie sa vyznačujú širokou škálou historických osobitostí.
Dodávateľské a hodnotové reťazce majú v rámci celej Európy veľmi rozdielne regionálne účinky.
Globálny kontext je rovnako dôležitý ako organizácia v Európe, má však odlišné účinky.
Koncepcia Priemysel 4.0 a digitalizácia, ako aj informačné a komunikačné technológie budú mať významný, ale veľmi rozdielny vplyv na európske priemyselné odvetvia a hospodárstvo vo všeobecnosti.
V tomto zmysle sa prostriedky na inovácie a rozvoj stanú ešte kľúčovejšími pri zmierňovaní regionálnych rozdielov.
3.10.
Prevádzkovatelia umožňujúci priemyselné zmeny vrátane startupov a MSP sa môžu prepájať so svojimi zákazníkmi aj z menej centrálnych regiónov, pričom aj na týchto miestach možno vytvárať atraktívne pracovné miesta.
Spoločnosti založené na vedomostiach môžu do značnej miery prispieť k hodnotovým reťazcom, a to nezávisle od svojej blízkosti k zákazníkom.
Stroje veľkokapacitných tovární je navyše často možné ovládať na diaľku.
(6)
Pozri stanovisko EHSV INT/935 (2021) na tému Aktualizácia novej priemyselnej stratégie (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).