C 152/46
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.4.2022
jednotného trhu pre obnovu EÚ musia podporiť silné partnerstvá medzi EÚ, členskými štátmi, sociálnymi partnermi, priemyslom a ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami.
Stratégia obnovy posilní aj Mechanizmus spravodlivej transformácie, ktorý podporuje regióny závislé od odvetví náročných na zdroje a energiu a regióny, v ktorých prebiehajú štrukturálne zmeny.
3.
Všeobecné pripomienky 3.1.
Plán obnovy pre Európu obsahuje kľúčový aspekt pre udržateľný prechod na dekarbonizované a digitalizované hospodárstvo a zdôrazňuje sa v ňom skutočnosť, že úsilie EÚ o dvojakú transformáciu si popri politickom záväzku a/alebo zlatých pravidlách vyžaduje politickú zodpovednosť.
EHSV súhlasí s navrhovanými hlavnými prioritnými oblasťami, ktoré zamerajú investície na niektoré z najrelevantnejších oblastí pre dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja OSN pri zabezpečení dosiahnutia klimatických cieľov stanovených právnymi predpismi EÚ na rok 2030 (zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990) a na rok 2050 (nulové čisté emisie skleníkových plynov). 3.2.
Pandémia vyvolala potrebu stanoviť si spoločnú cestu, na ktorej sú pravidlá vymedzené na celosvetovej úrovni a všetky regióny ich jednotne uplatňujú, čím sa rieši potenciálne riziko fragmentácie vyplývajúce z nesúrodého prideľovania zdrojov.
Kríza spôsobená pandémiou a potreba prechodu na udržateľné, odolné a flexibilné hospodárstvo by mohli poskytnúť skvelú príležitosť na vymedzenie predpisov, ktorými sa v EÚ zaručia rovnaké podmienky. 3.3.
Na tento účel je potrebné riadne posúdiť súčasnú zložitú situáciu odvetví náročných na zdroje a energiu spolu s vplyvom, ktorý by mohol mať pretrvávajúci charakter týchto podmienok na európske hospodárstvo ako celok.
Je potrebné zohľadniť príspevok odvetví náročných na zdroje a energiu k hrubému domácemu produktu (HDP) Európskej únie spolu so skutočnosťou, že tieto odvetvia sú lídrami v inováciách, sú zodpovedné za vytváranie vysokokvalitných pracovných miest a prispievajú k dlhodobým dobrým životným podmienkam spoločnosti ako celku.
Na vybudovanie silnej verejnej služby je potrebný impulz súkromného sektora.
EHSV však vyjadruje znepokojenie nad nedostatočnou presnosťou niektorých už schválených národných plánov obnovy a odolnosti so zreteľom na odvetvia náročné na zdroje a energiu, keďže investície sa niekedy presúvajú do iných odvetví hospodárstva. 3.4.
Navyše je potrebné zvážiť impulz, ktorý môžu poskytnúť odvetvia náročné na zdroje a energiu z hľadiska výskumu a vývoja, keďže je to kľúčová oblasť, v ktorej sa inovácie rozšíria z laboratórnej na priemyselnú úroveň. 3.5.
Odvetvia náročné na zdroje a energiu sú potenciálne jedným z najväčších prispievateľov k transformácii priemyslu, ktorá zabezpečí nízkouhlíkovú Európu.
Priemysel by mal zintenzívniť svoje úsilie o rozvoj a zavedenie procesov nízkouhlíkovej výroby a podporovať ich v rámci komplexných dodávateľských reťazcov.
Bez tejto vnútornej a vonkajšej práce bude ťažké dosiahnuť zásadné, ale ambiciózne ciele vymedzené v Parížskej dohode a ciele, ktoré stanovila EÚ. 3.6.
Automatizácia a digitalizácia zohrajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní tejto transformácie priemyslu.
Pojmy by sa však nemali zamieňať: transformácia je cieľom; digitalizácia je nástrojom.
Zavádzanie digitálnych riešení zefektívni spôsob, akým ľudia myslia, prijímajú rozhodnutia a konajú.
Hoci digitalizácia musí byť prioritou pre Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, dôraz by sa mal klásť na to, ako tieto nástroje umožnia efektívnejší reagovať na výzvy, ktorým čelíme. 3.7.
Digitálna transformácia si vyžiada, aby sa technológie osvedčené na pilotnej alebo laboratórnej úrovni rozvíjali na priemyselnej úrovni.
Verejné a súkromné partnerstvá by sa preto mali zameriavať na výskum, vývoj a inováciu.
Investície by mali byť zamerané na technológie, v prípade ktorých sa v raných štádiách prejavuje potenciál na rozširovanie, uskutočniteľnosť a spoľahlivosť inovatívnych riešení v horných častiach hodnotových reťazcov, a zároveň by boli v súlade s cieľmi v oblasti udržateľnosti.
Navyše bude potrebné naplánovať obdobie konverzie, počas ktorého je možné vhodne rozšíriť inovatívne riešenia na priemyselnú úroveň. 3.8.
V záujme schopnosti účinne zvládnuť situáciu by sa mala transformácia zameriavať na získané know-how, zdroje, ktoré sú už k dispozícii, a potenciálne synergie, ktoré môžu nastať.
Transformácia zahŕňa inováciu, vynálezy, návrh, vybudovanie, resp. konštrukciu a samotný rozvoj, ale to by samo osebe nemalo znamenať nové výtvory. 3.9.
EHSV si je vedomý investícií, ktoré si táto transformácia vyžiada.
Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a NextGenerationEU by sa nemali vnímať ako všeliek.
Transformácia odvetví náročných na zdroje a energiu na zvládnutie dvojakej transformácie si vyžiada rozsiahly investičný plán, mobilizáciu mnohých dodatočných zdrojov financovania (napr. štátna pomoc, dôležité projekty spoločného európskeho záujmu, nové vlastné zdroje pre rozpočet EÚ, budúce príjmy z EU ETS, súkromné investície atď.).
Na tento účel je nevyhnutné zosúladiť priemyselné a energetické politiky s politikou v oblasti klímy s cieľom zmobilizovať všetky veľké investície, ktoré si vyžiada prechod na hospodársky model s nulovými emisiami uhlíka.