C 152/30
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.4.2022
navyše často vypadáva určité percento nezamestnaných mladých ľudí, pretože buď nepožiadajú o dávky v nezamestnanosti, alebo sa nezaregistrujú v pracovných agentúrach a namiesto toho zarábajú ako fiktívne samostatne zárobkovo činné osoby, pracujú pre platformu alebo v tieňovej ekonomike.
Možno preto predpokladať, že skutočné údaje môžu byť ešte horšie ako údaje, ktoré uvádza Eurostat.
3.2.
Okrem toho kríza spôsobená ochorením COVID-19 ešte viac zhoršila situáciu skupiny NEET.
Počet osôb NEET v Európe, najmä v krajinách ako Taliansko, Grécko, Bulharsko a Rumunsko, je kritický a opäť stúpa v dôsledku predčasného ukončenia školskej dochádzky, nedostatku vhodného usmernenia, straty zamestnania a nedostatku pracovných príležitostí.
Tejto kategórii zraniteľných mladých ľudí hrozí vysoké riziko marginalizácie, chudoby a trvalého vylúčenia zo zamestnania.
3.3.
Skupina NEET je široká kategória zahŕňajúca rôznych obyvateľov vrátane nezamestnaných, osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, všetkých demotivovaných absolventov škôl, ktorí si stále nenašli prácu a iných mladých ľudí, ktorí sú z rôznych dôvodov neaktívni.
Nezamestnaní sú len podskupinou širšej kategórie NEET a prekrývanie medzi nezamestnanými a skupinou NEET sa líši podľa jednotlivých období a krajín (8).
3.4.
Vysoký počet osôb NEET predstavuje pre našu ekonomiku a spoločnosť veľkú stratu.
Pocit rozčarovania alebo vylúčenia dotknutých jednotlivcov tiež predstavuje vysoké politické riziko pre stabilitu našich demokratických spoločností.
Neschopnosť vzdelávacích a sociálnych systémov zabrániť tomuto javu alebo znížiť počet NEET poukazuje na zlyhanie široko podporovaných účinných politík na podporu rovnosti príležitostí v celej Európe.
3.5.
Táto kríza postihuje najmä pracovníkov v neštandardných a rozmanitých formách zamestnania (9) (príležitostná práca, práca za poukážky, práca pre platformy, pracovníci najímaní na konkrétne úlohy, zamestnanie založené na spolupráci atď.)
(10) a bohužiaľ v rámci týchto foriem práce prevládajú mladí ľudia.
Takéto pracovné miesta sú často slabo platené a vyznačujú sa nepravidelným pracovným časom, slabou istotou zamestnania a malou alebo žiadnou sociálnou ochranou (platená dovolenka, dôchodok, práceneschopnosť atď.).
Takáto práca často nespĺňa podmienky pre dávky v nezamestnanosti alebo pre režimy skráteného pracovného času, ktoré zaviedli vlády (11).
Tento druh práce možno nájsť najmä v sektoroch a odvetviach, ktoré sú obzvlášť postihnuté pandémiou COVID-19, ako sú cestovný ruch, veľkoobchod, maloobchod, ubytovanie a potravinárstvo (12).
Na druhej strane môžu byť nové formy práce príležitosťou pre mladých ľudí žijúcich vo vidieckych alebo odľahlých oblastiach alebo pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím, študentov a mladých rodičov, a preto sú nevyhnutné dôstojné mzdy a sociálne zabezpečenie.
3.6.
V národných plánoch obnovy a odolnosti by sa mali identifikovať a zohľadniť okrajové prekážky zamestnanosti, ako je mobilita, digitálna gramotnosť, zdravie a neisté životné podmienky vrátane chýbajúceho bývania alebo sociálneho zabezpečenia.
EHSV sa domnieva, že členské štáty by mohli kvalitatívne a kvantitatívne monitorovať tieto prekážky integrácie mladých ľudí na trhu práce a predložiť konkrétne návrhy na ich odstránenie v rámci svojich príslušných národných plánov obnovy a odolnosti.
4.
Konkrétne pripomienky 4.1.
Oživenie po pandémii COVID-19 by sa malo vnímať ako príležitosť.
Hospodárstvo zažilo otras, podobne ako trh práce.
4.2.
Národné plány obnovy a odolnosti predstavujú jedinečnú príležitosť na podnietenie a podporu zmien, ktoré sa musia realizovať inkluzívnym riadením, čo si vyžaduje dialóg, otvorenosť a transparentnosť.
Do opatrení financovaných v rámci národných plánov obnovy a odolnosti by mali byť zapojené miestne samosprávy, sociálni partneri a občianska spoločnosť vrátane mládežníckych organizácií s cieľom vytvoriť participatívne riadenie, ktoré môže priniesť konsenzus, dôveru a zmysel pre spravodlivosť v súvislosti s národnými plánmi obnovy a odolnosti.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. a Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Mladí ľudia v Európe: Účinky pandémie COVID-19 na ich ekonomickú a sociálnu situáciu), Európsky parlament, Luxemburg.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.
hhttps://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.
Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: Dôsledky na zamestnanie a pracovný život), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. a Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Prístup k sociálnej ochrane pre osoby pracujúce na základe neštandardných zmlúv a samostatne zárobkovo činné osoby v Európe).