6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/21
rámcového návrhu MOP mali viesť k vymedzeniu podrobných pravidiel vykonávania výskumu v EÚ.
EHSV s poľutovaním konštatuje, že odvtedy, čo sa zaviedol spoločný systém posudzovania hodnoty dobrovoľníckej činnosti v Európe, nedošlo k žiadnemu pokroku.
Výbor preto opäť vyzýva Európsku komisiu, aby rozhodne konala pri uplatňovaní odporúčaní EHSV, pričom zdôrazňuje, že bez spoľahlivých údajov nie je možné presadzovať účinnú politiku v akejkoľvek oblasti.
2.6.1.
EHSV zdôrazňuje, že lepší zber údajov presahujúci rámec HDP a ekonomickú hodnotu, ktorý by sa zameriaval napríklad aj na čas venovaný zo strany dobrovoľníkov, ich vek, pohlavie, oblasti činnosti a pridanú hodnotu pre spoločnosť všeobecnejšie, ako sú zdravie a životné podmienky, ukazovatele kvality života a sociálnej súdržnosti, by bol všestranným prínosom.
2.6.2.
Iba niekoľko národných štatistických úradov iniciovalo a realizovalo výskum dobrovoľníckej práce na základe metodiky MOP a Poľsko je jedinou krajinou, ktorej národný štatistický úrad už vykonal takýto výskum dvakrát, a to v rokoch 2011 a 2016, pričom ďalšia štúdia je naplánovaná na začiatok roku 2022.
V štúdii z roku 2011 sa hodnota dobrovoľníckej práce vyčíslila približne na 2,8 % HDP (5), štúdia z roku 2016 približne na 1,2 % HDP (6).
Tento široký rozpor vyplynul z určitých zmien v metodike.
Jednou z nich bola skutočnosť, že kým v roku 2011 otázky zahŕňali dobrovoľnícku činnosť, ktorú respondent vykonával v prospech rodinných príslušníkov, ale žijúcich v inej domácnosti, v roku 2016 sa na túto aktivitu neprihliadalo.
Ďalšou zmenou bolo, že otázky v roku 2011 sa týkali činnosti počas celého roka 2010, zatiaľ čo v roku 2016 sa zohľadňovala iba dobrovoľnícka činnosť, ktorá sa vykonávala počas štyroch týždňov v prvom štvrťroku, ktorý bezprostredne predchádzal prieskumu.
Tento príklad jasne ukazuje, že nie je možné získať porovnateľné údaje bez vypracovania spoločnej metodiky na úrovni EÚ, ktorú inicioval Eurostat.
2.7.
Dobrovoľnícka činnosť má hodnotu pre jednotlivcov, komunity, životné prostredie, hospodárstvo a spoločnosť ako jeden z najviditeľnejších prejavov solidarity.
Podporuje a uľahčuje sociálne začlenenie, buduje sociálny kapitál a má transformačný účinok na spoločnosť.
Rozvoj prosperujúcej občianskej spoločnosti so zapájajúcimi sa dobrovoľníkmi môže ponúknuť kreatívne a inovatívne riešenia spoločných výziev.
Dobrovoľnícka činnosť prispieva k hospodárskemu rastu a ako taká si zaslúži konkrétne a cielené meranie z hľadiska ekonomického a sociálneho kapitálu.
Zohráva takisto čoraz väčšiu úlohu v oblasti ochrany životného prostredia a pre mnohých dobrovoľníkov je zásadným zdrojom získavania poznatkov.
S ohľadom na to by mali verejné politiky, aj keď sú priamo zamerané na podporu dobrovoľníkov, takisto odrážať potrebu podpornej infraštruktúry pre dobrovoľnícku činnosť s dostatočným a vhodným financovaním podporných opatrení, ako sú náklady na školenia a poistenie.
3.
Dobrovoľnícke činnosti na úrovni EÚ 3.1.
EHSV s poľutovaním konštatuje, že po skončení Európskeho roka dobrovoľníckej práce 2011 (EYV2011) sa začala dobrovoľnícka činnosť z európskej agendy postupne vytrácať.
V oficiálnych dokumentoch sa uvádzala iba zriedka – pri vytvorení Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc (EU Aid Volunteers) a Európskeho zboru solidarity a ako prioritná téma v programe „Európa pre občanov“.
3.2.
EHSV zdôrazňuje, že v členských štátoch sa uskutočnil len obmedzený počet výskumov dobrovoľníckej činnosti.
Týkal sa rôznych aspektov dobrovoľníckej činnosti (napríklad miery účasti na dobrovoľníckej činnosti, demografického profilu zapojených ľudí a ich motivácie).
Tento výskum nie je možné využiť na analýzu uskutočňovanú na úrovni celej EÚ, pretože chýba konzistentnosť metodických prístupov vrátane rozsahu vymedzenia dobrovoľníckej činnosti a rozdielov v termínoch výskumu.
Správa, ktorú v roku 2010 vypracovala na žiadosť Európskej komisie poradenská spoločnosť GHK (7), je napriek svojim nedostatkom z hľadiska porovnateľnosti údajov stále posledným dostupným komplexným a hodnotným zdrojom údajov.
3.2.1.
Zo správy GHK vyplynulo, že 22 – 23 % občanov EÚ vo veku nad 15 rokov sa zapájalo do dobrovoľníckej činnosti, ktorá je vymedzená ako činnosť vykonávaná z vlastnej slobodnej vôle osoby, predovšetkým v rámci mimovládnej organizácie na neziskové účely.
3.2.2.
V správe sa zároveň uvádza, že vzhľadom na metodické rozdiely môže byť odchýlka vo výsledkoch často až 30 až 40 percentuálnych bodov.
(5) (6) (7)
Štatistiky Poľsko – Dobrovoľnícka činnosť 2011.
Štatistiky Poľsko – Dobrovoľnícka činnosť 2016.
Správa GHK Volunteering in the European Union (Dobrovoľníctvo v Európskej únii), GHK, 2010.