C 152/178
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.4.2022
3.3.
Je preto potrebné zvážiť aj spôsob, akým sa celosvetovo riešia klimatické problémy, a vyhnúť sa rozdielom, ktoré by mohli znevýhodniť európske podniky a/alebo spôsobiť sociálne problémy, ako je energetická chudoba alebo chudoba z hľadiska mobility.
EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že týmto problémom – ako sa zdá – sa venuje príliš málo pozornosti a že ponúkané riešenia sa nezdajú úplne dostatočné.
3.4.
Pokiaľ ide o sociálny dosah, bude zjavne potrebná rekvalifikácia a zlepšovanie zručností, aby sa pracovná sila mohla prispôsobiť a aby spĺňala nové kvalifikačné požiadavky.
Dosah na domácnosti, napr. v podobe vyšších nákladov na elektrickú energiu a mobilitu, bude mať zas pravdepodobne za následok energetickú chudobu a chudobu z hľadiska mobility, ktorá je obzvlášť častým fenoménom v odľahlých a riedko osídlených regiónoch.
Existujú plány na riešenie týchto problémov pomocou rôznych zmierňujúcich opatrení, ktoré sa majú financovať prevažne z príjmov ETS vrátane tých, ktoré pripadajú členským štátom, a tých, z ktorých sa má financovať navrhovaný Sociálno-klimatický fond.
EHSV berie na vedomie, že zdroje, ktoré sú k dispozícii na riešenie týchto problémov, budú závisieť od vývoja návrhov, o ktorých ešte rokujú spoluzákonodarcovia.
Domnieva, že náklady na riešenie týchto problémov budú značné a trvalé.
Preto si takisto kladie otázku, či budú dostupné zdroje dostatočné aj v prípade, ak by boli finančné návrhy schválené bez podstatných zmien, so zreteľom na počet zainteresovaných osôb a čas potrebný na predpokladaný prechod.
3.5.
Zrýchlené tempo a vysoká úroveň ambícií znižovania CO2 a znížená dostupnosť kvót skleníkových plynov sú síce prínosné z environmentálneho hľadiska, budú však znamenať aj vyššie náklady pre všetky sektory, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS.
Zatiaľ čo nákladové vplyvy sa znížia dostupnosťou bezplatných kvót a pre niektoré sektory prostredníctvom mechanizmu CBAM, tieto opatrenia sa nebudú vzťahovať na všetky sektory, ktoré využívajú energiu v rôznych procesoch a budú čeliť konkurencii tretích krajín na vnútornom trhu.
Tieto opatrenia okrem toho neochránia podniky EÚ pred konkurenčnou nevýhodou na vonkajších trhoch v dôsledku zvýšenej úrovne nákladov.
3.6.
EHSV poukazuje na skutočnosť, že otázka, či sa výrobky s nulovými emisiami stanú dostatočne atraktívnymi na to, aby kompenzovali rozdiel v nákladoch spôsobený ETS, alebo či sa na svetových trhoch vo všeobecnosti zavedú opatrenia s rovnakými nákladovými vplyvmi ako ETS, je stále nezodpovedaná.
Ak to tak nebude, konkurencieschopnosť európskeho podnikania na svetových trhoch sa môže stať problematickou.
To vyvoláva otázku, či by výrobky alebo služby, ktoré sa majú vyvážať do tretích krajín, mali byť vyňaté z ETS, alebo by sa mali zvážiť iné podporné opatrenia.
Nie je isté, či podpora inovácií, ktorá sa zdá byť jediným podporným opatrením zlučiteľným s rámcom WTO, stačí na vyriešenie možného problému s konkurencieschopnosťou.
3.7.
Ďalšou otázkou je, či zvýšená úroveň nákladov vyvolaná úpravami EU ETS môže mať negatívny vplyv na vyhliadky na obnovu po kríze spôsobenej pandémiou COVID-19.
EHSV si kladie otázku, či bolo toto riziko dostatočne zohľadnené.
3.8.
EHSV s potešením konštatuje, že v návrhu o ETS sa stanovuje, že príjmy systému ETS sa môžu rôznymi spôsobmi využívať na podporu udržateľnosti vrátane sociálnych vplyvov na prechod na uhlíkovo neutrálnu spoločnosť, a to prostredníctvom vlastných zdrojov Komisie alebo podľa ustanovení týkajúcich sa využívania výnosov členskými štátmi.
3.9.
EHSV zdôrazňuje, že uvedené pripomienky by sa nemali vnímať ako spochybnenie naliehavej potreby prijať opatrenia na zmiernenie negatívnych vplyvov emisií na klímu, ale ako dôrazné upozornenie na riziko negatívnych účinkov, a to v sociálnej oblasti aj na konkurencieschopnosť, ak sa spomenutým otázkam nebude venovať pozornosť a ak sa tieto otázky nevyriešia.
Rozšírenie na námornú dopravu 3.10.
EHSV víta, že všetky lode prichádzajúce do prístavov EÚ alebo z nich odchádzajúce budú podliehať rovnakým pravidlám.
Napriek tomu však bude nákladová úroveň majiteľov alebo prevádzkovateľov lodí v EÚ, ktorí inak patria do systému ETS, vyššia ako v prípade ich konkurentov mimo EÚ, ktorí navyše svoje náklady niekedy znižujú prostredníctvom sociálneho dampingu.
EÚ musí venovať dosahu zníženia konkurencieschopnosti lodnej dopravy EÚ väčšiu pozornosť.
3.11.
Takisto by sa malo zohľadniť, že námorná doprava je jedným zo sektorov, kde je znižovanie emisií CO2 obzvlášť náročné a nákladné, a že jej začlenenie by preto mohlo vyvolať všeobecné zvýšenie cien emisných kvót, čo by malo vplyv na konkurencieschopnosť sektorov ETS vo všeobecnosti.