C 152/162
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.4.2022
využili synergie sociálno-klimatického fondu s inými dostupnými finančnými zdrojmi a využívali ho čo najefektívnejším spôsobom.
Zároveň sa zavedenie Sociálno-klimatického fondu musí vnímať v kontexte celého balíka Fit for 55.
3.3.
EHSV poukazuje na to, že plánované opatrenia v oblasti klímy a ich dôsledky môžu ešte viac prehĺbiť už existujúce nerovnosti.
EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Parlament, aby vo svojich opatreniach na zmiernenie zmeny klímy kládli hlavný dôraz na zásadu spravodlivej transformácie.
3.4.
Opatrenia a kroky v záujme transformácie stanovené v balíku Fit for 55 povedú k obrovským zmenám a nesmie sa pri nich zabúdať na sociálnu a hospodársku situáciu v jednotlivých členských štátoch.
Inak by sa mohlo stať, že spoločnosť tieto opatrenia neprijme.
Na úrovni členských štátov sa o sprievodných opatreniach k balíku musí už teraz diskutovať a treba ich bez meškania zaviesť do praxe.
V záujme dosiahnutia spravodlivej ekologickej transformácie sa tu dôraz musí klásť na spravodlivú transformáciu pre všetkých.
3.5.
Objem finančných prostriedkov fondu v rokoch 2025 – 2032 bude predstavovať 72,2 miliardy EUR, pričom sa využije 25 % príjmov ETS z odvetvia dopravy a sektora budov.
Vzhľadom na výzvy, ktoré takéto rozšírenie ETS predstavuje, ide o veľmi nízku sumu.
EHSV sa domnieva, že cieľom stanovenia vyšších cien uhlíka v žiadnom prípade nie je zvýšiť príjmy, ale nasmerovať správanie trhu na nízkoemisné technológie.
Existuje teda silný argument, prečo by Komisia a členské štáty mali poskytnúť dodatočné finančné prostriedky.
Navyše sa lehota do roku 2032 nejaví ako definitívna.
3.6.
Niektoré zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov zastupujúcich zamestnávateľov aj zamestnancov sú skeptické, pokiaľ ide o rozšírenie obchodovania s emisiami na budovy a cestnú dopravu, a dokonca sa k nemu stavajú negatívne, pričom poukazujú na očakávaný sociálny a hospodársky dosah zvýšenia cien vykurovania a paliva na finančne slabšie domácnosti, malé a stredné podniky, mikropodniky a používateľov dopravy.
Za každú cenu treba predísť nebezpečenstvu, že sa v rámci európskej politiky v oblasti klímy zabudne na ľudí a vypuknú rozsiahle protesty, ako sú protesty hnutia žltých viest.
V tejto súvislosti by Komisia mala svoje plány podrobiť dôkladnému preskúmaniu.
3.7.
EHSV s poľutovaním konštatuje, že Komisia neposúdila vplyv balíka Fit for 55 na jednotlivé členské štáty ani na rôzne odvetvia.
Domnieva sa, že by bolo prospešné, keby sa bolo vykonalo osobitné posúdenie vplyvu vytvorenia Sociálno-klimatického fondu.
3.8.
Domácnosti s nízkym príjmom už v súčasnom systéme čelia rôznym ťažkostiam, na ktoré sú okrem krátkodobej podpory potrebné dlhodobé, a teda udržateľné riešenia.
Podľa názoru EHSV potrebuje EÚ spoľahlivé financovanie na úrovni EÚ, ktoré zmierni sociálno-hospodársky dosah opatrení v oblasti klímy a zabezpečí spravodlivú transformáciu.
Preto je zavedenie Sociálno-klimatického fondu na úrovni EÚ podľa EHSV taktiež nevyhnutne potrebné a nemalo by sa spájať so zavedením ETS pre sektor budov a odvetvie dopravy.
Túto myšlienku podporuje aj štúdia Európskej nadácie pre klímu (7), podľa ktorej sa podstatné zníženie emisií potrebné v cestnej doprave a budovách len prostredníctvom rozšíreného ETS nedosiahne.
3.9.
Hoci EHSV vytvorenie navrhovaného Sociálno-klimatického fondu v zásade oceňuje, upozorňuje, že jeho financovanie závisí od zavedenia systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy (článok 26).
Bývanie a mobilita sú základné potreby, a ich zabezpečenie je teda súčasťou služieb všeobecného záujmu.
EHSV sa obáva, že náklady spojené so systémom obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy by prevážili želané prínosy a mohli by viesť k nekontrolovateľnému, a teda likvidačnému rastu cien.
EHSV sa preto vo všeobecnosti stavia kriticky k spojeniu Sociálno-klimatického fondu so zavedením systému obchodovania s emisiami v sektore budov a odvetví dopravy a uvítal by, keby sa v rozpočte EÚ vytvoril osobitný okruh venovaný sociálnemu dosahu zelenej transformácie.
Skôr by sa malo v zásade pokračovať v zavádzaní Sociálno-klimatického fondu na úrovni EÚ.
3.10.
Fond poskytuje na jednej strane sociálne kompenzačné platby a na druhej stimuly zamerané na elektrické vozidlá, investície do nabíjacej infraštruktúry a dekarbonizácie budov.
Mali by sa však zohľadniť potreby domácností s nízkymi príjmami a opatrenia spojené s elektrifikáciou mobility by mali byť univerzálne a orientované na budúcnosť, čo by týmto domácnostiam umožnilo využívať mestskú elektromobilitu alebo nové obchodné modely, ako je spoločné využívanie automobilov.
EHSV poukazuje na to, že podpora mobility s nulovými a nízkymi emisiami by sa nemala zameriavať iba na
(7)
Európska nadácia pre klímu, Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?
(Dekarbonizácia palív v oblasti dopravy a vykurovania – je ETS EÚ ten správny nástroj?), https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-072020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.