C 152/156
SK
Úradný vestník Európskej únie
6.4.2022
3.4.
Opätovné investovanie príjmov z ETS 3.4.1.
Príjmy získané z ETS sa musia investovať do odvetvia, aby sa podporil sociálne a environmentálne udržateľný sektor, ako aj spravodlivý prechod.
Je dobre známe, že prechod leteckého odvetvia na uhlíkovú neutralitu si bude vyžadovať značné investície a ETS je príležitosťou na poskytnutie potrebných investícií na tento účel.
Tieto investície by sa mali zamerať na zvýšenie dostupnosti a používania udržateľných leteckých palív a zároveň na zníženie ich ceny, aby si tak používatelia mohli udržať ziskovosť a zároveň dekarbonizovať sektor.
3.4.2.
Vítame vysoké ambície Komisie, pokiaľ ide o aspekty balíka „Fit for 55“ súvisiace s letectvom, a podporujeme pokračujúci rozvoj udržateľných opatrení v oblasti letectva v rámci revízie smernice o ETS, ako aj návrhu nariadenia o zabezpečení rovnakých podmienok pre udržateľnú leteckú dopravu.
Tieto dva návrhy sa navzájom dopĺňajú, a preto by príjmy z ETS mali podporovať ich ciele.
Príjmy z ETS by sa preto mali použiť na podporu prístupu k udržateľným leteckým palivám a na zníženie nákladov na ne v celom EHP.
ETS by okrem toho mohol poskytnúť finančnú pomoc letiskám, dodávateľom palív a poskytovateľom pozemnej obsluhy pri prechode na nové požiadavky na dostupnosť udržateľných leteckých palív na letiskách.
3.4.3.
Príjmy by sa mali tiež reinvestovať do rozvojových projektov, ktoré budú ďalej znižovať vplyv leteckej dopravy na životné prostredie.
Jednou z možností, ako dlhodobo znížiť vplyv leteckej dopravy, sú technológie, ako napríklad vodíkové palivá.
Takéto technológie sú však nákladovo neúnosné a ešte potrvá, kým sa uplatnia na trhu, hoci investície do projektov zameraných na využívanie vodíka a iných alternatívnych palív časom podporia znižovanie nákladov a ich väčšie využívanie.
3.4.4.
Z týchto príjmov by sa mala financovať aj spravodlivá transformácia na podporu pracovníkov v sektore letectva, ktorí boli negatívne postihnutí v dôsledku zmeny klímy.
Očakáva sa, že určitá letecká infraštruktúra s rozvojom technológií časom zanikne.
Príslušní pracovníci by mohli zostať bez práce a bude potrebné im poskytnúť príležitosti na rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie, aby mohli prejsť na nové ekologické a udržateľné pracovné miesta.
Na tento účel by sa mal vytvoriť sociálny fond v oblasti letectva, ktorý pracovníkom v sektore leteckej dopravy zabezpečí odbornú prípravu a pripraví ich na transformáciu.
Takýto fond by mohla spravovať Európska komisia s podporou zamestnávateľov aj odborových zväzov.
3.4.5.
Okrem toho by Komisia mala spolupracovať s európskymi zamestnaneckými radami, výbormi pre sektorový sociálny dialóg a inými spoločnými fórami, ako napríklad okrúhlym stolom pre letectvo.
Osobitná pozornosť by sa mala venovať sociálnemu dialógu s pracovníkmi a pochopeniu potrieb a obáv, ktoré majú v súvislosti s udržateľným letectvom a spravodlivým prechodom v tomto sektore.
3.5.
Rozšírenie intermodálnej dopravy 3.5.1.
Intermodálna doprava je jednoduchý a nákladovo efektívny spôsob, ako okamžite znížiť vplyv dopravy na klímu.
Mnohé letecké spoločnosti už dnes umožňujú cestujúcim nakupovať intermodálne cestovné lístky, najmä prostredníctvom dohôd s prevádzkovateľmi železničnej dopravy.
Takéto dohody umožňujú celkové zníženie počtu letov, ale takisto podporujú efektívne využívanie udržateľnej hromadnej dopravy.
3.5.2.
Návrh by mal podnietiť prevádzkovateľov, aby rozvíjali intermodálne dopravné siete na svojich hlavných základniach s cieľom umožniť rozšírenie na väčšiu sieť a zároveň obmedziť zbytočné lety na krátke vzdialenosti.
To by sa mohlo podporiť zvýšením úrovne bezodplatných kvót na iné miesta v sieti leteckej spoločnosti do oblastí, ktoré nemajú vhodné železničné spojenia, keď letecké spoločnosti presunú trasy do neleteckých druhov dopravy.
3.6.
Regionálna prepojenosť 3.6.1.
Vzhľadom na chýbajúcu alternatívnu formu dopravy existuje riziko, že ETS by mohol viesť k obmedzeniu prepojenosti s odľahlými regiónmi Európy.
Je nevyhnutné, aby žiadne prijaté opatrenia neohrozili prepojenosť s okrajovými európskymi regiónmi a členskými štátmi.
3.6.2.
Okrajové regióny sa spoliehajú na leteckú dopravu, aby zabezpečili svoju prepojenosť a hospodársky rozvoj.
Ich závislosť je spôsobená ich odľahlosťou, malou rozlohou, ostrovným charakterom a veľkou závislosťou od spojenia s kontinentom, pokiaľ ide o tovar, prístup k službám, prepojenie a územnú súdržnosť.