6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/149
3.14.
V stratégii IMO v oblasti dekarbonizácie sa určil zoznam možných krátkodobých, strednodobých a dlhodobých opatrení na zníženie emisií CO2.
Vlády členských štátov IMO vrátane vlád všetkých členských štátov EÚ urobili na 76. zasadnutí Výboru IMO pre ochranu morského prostredia (MEPC), ktoré sa konalo 10. – 17. júna 2021, veľký krok vpred v záujme energetickej transformácie odvetvia námornej dopravy a prijali komplexný balík právne záväzných krátkodobých technických a prevádzkových opatrení na zníženie emisií CO2 z lodí, ktorý nadobudne účinnosť 1. novembra 2022.
3.15.
Konkrétnejšie sa v opatreniach prijatých na 76. zasadnutí MEPC vyžaduje, aby lode s hrubou priestornosť 400 ton a viac počítali svoj index energetickej účinnosti existujúcej lode (Energy Efficiency Existing Ship Index, EEXI) podľa technických prostriedkov na zlepšenie energetickej účinnosti a aby všetky lode s hrubou priestornosťou nad 5 000 ton stanovili ročný prevádzkový ukazovateľ uhlíkovej intenzity (Carbon Intensity Indicator, CII) a rating CII.
V uhlíkovej intenzite sa emisie skleníkových plynov spájajú s množstvom prepraveného nákladu na preplavenú vzdialenosť.
IMO preskúma účinnosť vykonávania požiadaviek na CII a EEXI do 1. januára 2026 a určí, či sú potrebné nejaké ďalšie zmeny.
3.16.
V medzinárodnej lodnej doprave sa zďaleka najviac využíva preprava uskutočňovaná prepravcami z tretej krajiny, pričom 90 % jej obchodnej kapacity tvorí preprava nákladu podstatného pre svetové hospodárstvo, ako sú ropa a ropné produkty, plyn, chemické výrobky, železná ruda a ďalšie rudy, uhlie a hnojivá, medzi tretími krajinami.
Preto musí byť v záujme plynulého fungovania medzinárodného obchodu globálne dostupné palivo podľa požadovaných špecifikácií EÚ v prístavoch po celom svete.
3.17.
Medzinárodná lodná doprava je odvetvie založené v prvom rade na MSP, ktoré je v prípade prepravy hromadného nákladu/trampovú prepravu skutočne podnikavým odvetvím s vlastnosťami dokonale konkurenčného trhu.
Dôvodom je, že v tomto odvetví pôsobia na celom svete tisícky spoločností a nedominuje mu obmedzený počet veľmi veľkých korporácií alebo aliancií, ako je to v prípade linkovej námornej dopravy a väčšiny hlavných odvetví priemyslu a služieb na globálnej úrovni.
Preto lodné spoločnosti s veľkosťou MSP nemajú vyjednávaciu silu, aby distribuovali a pokryli nové palivá v prístavoch po celom svete.
3.18.
V posúdení vplyvu Komisie týkajúcom sa návrhu nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime sa počíta so zvýšeným dopytom po palivách z obnoviteľných zdrojov a nízkouhlíkových palivách v odvetví námornej dopravy, s dôrazom na okrem iného tekuté biopalivá, dekarbonizovaný plyn (vrátane bio-LNG), e-palivá, dekarbonizované palivá získavané z vodíka (metanol a amoniak) a elektrinu.
V posúdení vplyvu sa očakáva zvýšené využívanie biopalív, zatiaľ čo „význam biopalív sa uznáva najmä v odvetviach, ktorých dekarbonizácia je komplikovaná, napríklad v letectve a námornej doprave“.
3.19.
Výzvu predstavuje rozvoj výroby a požadovaná infraštruktúra na zásobovanie e-palivami na celom svete.
V návrhu revidovanej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie sa stanovuje nový cieľ EÚ, aby do roku 2030 energia z obnoviteľných zdrojov tvorila aspoň 40 % podiel.
Uznáva sa však, že lodná doprava pri dekarbonizácii čelí väčším výzvam ako iné odvetvia, pretože v súčasnosti chýbajú nízkoemisné technológie pripravené na trh.
Na trhu totiž momentálne nie sú dostupné nízkouhlíkové palivá a palivá s nulovými emisiami pre lodnú dopravu.
Okrem toho kapitálové investície potrebné na rozvoj výroby napríklad tzv. zeleného amoniaku (e-amoniak) v závislosti od výrobnej metódy a konkrétnych výrobných postupov paliva sa odhadujú približne na 1,2 až 1,65 bilióna USD (UMAS, 2020), pričom nezahŕňajú potrebné investície do infraštruktúry na zásobovanie na celom svete.
3.20.
Preto je stanovený cieľ 75 % priemerného zníženia intenzity skleníkových plynov energie používanej na palubách lodí do roku 2050 nadhodnotený.
Jednou z najväčších prekážok dekarbonizácie odvetvia námornej dopravy bude zabezpečenie novej tankovacej infraštruktúry potrebnej v prístavoch na celom svete na bezpečné zásobovanie lodí alternatívnymi palivami.
Urýchlené vybudovanie takejto infraštruktúry je v záujme odvetvia lodnej dopravy, aby tak boli nové palivá na celom svete okamžite dostupné z čo najväčšieho počtu prístavov, keďže to zníži cenu palív s nulovými emisiami a uľahčí súlad s uvedenými cieľmi navrhovaného nariadenia.
3.21.
Priamo využiteľné alternatívne palivá ako vyspelé biopalivá, napríklad hydrogenačne rafinovaný rastlinný olej, ktoré sú v obmedzenej miere kompatibilné so všetkými modernými lodnými motormi (všetkých druhov plavidiel bez ohľadu na typ prepravy), v ktorých je možné spaľovať biopalivá bez technických, bezpečnostných alebo dizajnových úprav, by mohli byť čiastočným riešením aspoň v preprave hromadného nákladu/trampovej preprave.
Je však zodpovednosťou dodávateľov paliva, aby sa uistili, že pri miešaní s fosílnymi palivami sú špecifikované zmesi vhodné na daný účel na používanie na lodiach a že sú v prístavoch EÚ dostupné v dostatočných množstvách.
Biopalivá dovezené na trh EÚ by mali spĺňať kritériá udržateľnosti EÚ stanovené v revidovanej smernici o obnoviteľných zdrojoch energie II (časti A a B prílohy IX).
Návrhom nariadenia o iniciatíve FuelEU Maritime sa zodpovednosť za plnenie kritérií udržateľnosti podľa uvedenej smernice presúva na lode.
Okrem toho stimulovanie používania zmesí biopalív špecifikovanej kvality kúpených mimo EÚ by mohlo byť spojené s výzvami v oblasti presadzovania, ktoré by ohrozili dosiahnutie cieľov znižovania emisií.