6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/119
4.5.
Kríza spôsobená pandémiou poukázala na nedostatok pracovníkov v zdravotníctve.
EHSV opakuje, že treba venovať osobitnú pozornosť zlepšovaniu ich pracovných podmienok vrátane miezd, vzdelávania, rekvalifikácie a aktualizovanej odbornej prípravy, prístupu k zariadeniam starostlivosti o deti, zabezpečeniu najvyšších možných bezpečnostných noriem, ako aj možnosti pre všetky profesie vrátane zdravotníctva slobodne žiť, pohybovať sa a pracovať v celej EÚ (3).
Vzhľadom na to, že 76 % zdravotníckeho personálu a 84 % zdravotných sestier v EÚ tvoria ženy, sú potrebné rodové transformačné politiky s cieľom odstrániť prekážky prístupu k zamestnaniu na plný úväzok, riešiť rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, podporovať udržanie v sektore a prístup k profesijnému rozvoju a vedúcim úlohám.
Mali by sa vypracovať osobitné postupy s cieľom umožniť v kritických situáciách rýchly a bezpečný nábor zdravotníckeho personálu z krajín mimo Európskej únie.
4.6.
Pokiaľ ide o strategický rámec EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027, EHSV víta dôrazné odporúčanie Európskej komisie členským štátom, aby uznali ochorenie COVID-19 ako chorobu z povolania.
Zdôrazňuje však, že je potrebné zrevidovať toto odporúčanie s cieľom zahrnúť všetkých pracovníkov vystavených infekcii bez primeranej ochrany vrátane mobilných, migrujúcich a sezónnych pracovníkov na nebezpečných pracoviskách a v nehygienických ubytovacích zariadeniach.
4.7.
EHSV bude pozorne sledovať realizáciu európskej zdravotnej únie a odporúča zohľadniť prepojenie medzi zdravím zvierat a ľudským zdravím.
V rámci tejto spolupráce sa takisto zdôrazňuje skutočnosť, že vzhľadom na cezhraničnú povahu pandémií môže byť účinná a úspešná iba jednotná a dobre koordinovaná činnosť založená na vzájomnom uznávaní.
4.8.
Počas pandémie COVID-19 existoval v Európe fragmentovaný a nekoordinovaný prístup ku klinickému skúšaniu.
EHSV poznamenáva, že celoeurópsky prístup môže umožniť zefektívnenie postupov a procesov klinického skúšania, najmä testovania nových vyvíjaných liekov umožňujúcich účinnú a dostupnú liečbu.
Riešením tu môže byť rozsiahla európska platforma pre klinické skúšanie.
4.9.
Podľa údajov vedeckého výskumu a štatistík dochádzky v rámci zdravotnej starostlivosti môže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 viesť k významnému zvýšeniu psychického rizika, ktoré môže následne takisto zvýšiť rozvoj psychosomatických chorôb.
Tento nový jav chorobnosti, ako aj dosiaľ nedostatočne preštudované účinky syndrómu ochorenia COVID-19 s dlhodobo pretrvávajúcimi následkami sa musia zohľadniť v zdravotníckych systémoch všetkých členských štátov EÚ.
4.10.
Predchádzanie pandémiám, príprava a reakcie na ne sú prioritami pre Európu.
EHSV sa domnieva, že EÚ by mala naďalej reagovať na krízu konzistentným a globálnym spôsobom, najmä prostredníctvom nástroja COVAX, ako aj prostredníctvom nových vyvíjaných liekov a liečebných postupov, a posilňovať a podporovať celosvetovú architektúru zdravotnej bezpečnosti.
Treba tiež posilniť úlohu EÚ vo Svetovej zdravotníckej organizácii.
EHSV v tejto súvislosti a s cieľom reagovať najmä na naliehavé potreby rozvojových krajín žiada Európsku komisiu, aby viedla otvorenú diskusiu na európskej úrovni o uplatnení dočasnej dobrovoľnej výnimky z dohody TRIPS, ktorá by sa vzťahovala na vakcíny, liečebné postupy a testy týkajúce sa ochorenia COVID-19 so zámerom umožniť zvýšenie celosvetovej výroby vakcín a zníženie nákladov v záujme toho, aby sa zabezpečil prístup pre ľudí na celom svete.
4.11.
Pokiaľ ide o prvé skúsenosti formulované v oznámení EK o zdraví, EHSV sa domnieva, že je nepríjemné, že sa neuvádza, že dostupnosť zásahov a služieb na riešenie zdravotného stresu je nevyvážená, bez potrebného zamerania sa na zraniteľné skupiny; v mnohých ohľadoch to bolo len umocnené krízou spôsobenou pandémiou COVID-19.
Rovnaký prístup k službám a ich dostupnosť by nemali byť iba hodnotiacim kritériom, ale mohli by zachrániť životy.
5.
Sociálne a spoločenské aspekty 5.1.
V roku 2021 sme zaznamenali, že sa v celej Európe prehĺbili nerovnosti medzi ženami a mužmi, najmä v dôsledku alarmujúceho nárastu prípadov násilia páchaného na ženách sprevádzajúceho pandémiu COVID-19.
Obmedzenie pohybu a izolačné opatrenia vytvorili priaznivé prostredie pre nátlakovú kontrolu obetí zo strany páchateľa a viedli k prípadom fyzického, psychického a sexuálneho násilia páchaného na ženách a dievčatách s obmedzeným prístupom k podporným službám pre obete.
Táto situácia bola označená ako „tieňová pandémia“.
EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby prijala komplexný rámec na predchádzanie a boj proti všetkým formám násilia páchaného na ženách a dievčatách z feministického, rodovo citlivého a prierezového hľadiska s cieľom zabezpečiť, aby sa v prípade budúcej zdravotnej krízy zabránilo tieňovej pandémii.
(3)
Ú. v.
EÚ C 286, 16.7.
2021, s. 109.