6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/115
v skupine G-SII viedlo k stratám v iných subjektoch tejto skupiny, ktorých krízová situácia sa rieši, a následne k zníženiu kapacity na absorpciu strát a rekapitalizáciu týchto subjektov, ktorých krízová situácia sa rieši.
3.3.4.
Zohľadnenie dcérskych spoločností usadených mimo Únie.
Článok 12a a článok 72e ods.
4 nariadenia CRR sa výslovne nevzťahujú na dcérske spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v tretej krajine.
Preto nemusí byť možné, aby bankové skupiny EÚ s globálnou stratégiou riešenia krízových situácií MPE zohľadňovali dcérske spoločnosti, ktoré sú usadené mimo Únie.
3.3.5.
Objasnenia týkajúce sa oprávnenosti dlhových nástrojov emitovaných v súvislosti s požiadavkou na internú TLAC.
V článku 92b nariadenia CRR sa stanovuje požiadavka na internú TLAC pre významné dcérske spoločnosti G-SII mimo EÚ, ktoré nie sú subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši.
Uvedenú požiadavku možno splniť vlastnými zdrojmi a nástrojmi oprávnených záväzkov, ako sa uvádza v článku 92b ods. 2 3.4.
Podrobné zmeny návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 a smernica 2014/59/EÚ, pokiaľ ide o prudenciálne zaobchádzanie so skupinami globálne systémovo významných inštitúcií so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch.
3.4.1.
Konsolidovaný výpočet pre G-SII s viacerými subjektmi, ktorých krízová situácia sa rieši (článok 12a) 3.4.1.1.
EHSV zdôrazňuje, že banky so stratégiou riešenia krízových situácií vo viacerých okamihoch by mali byť schopné využiť úpravy dohodnuté v hlavných prvkoch TLAC.
Tieto úpravy sú navrhnuté tak, zabezpečili rovnaké zaobchádzanie pri modeloch riešenia krízových situácií SPE aj MPE.
Sú obsiahnuté v článku 12a a článku 72e ods.
4 CRR II.
Tieto články však nezahŕňajú tretie krajiny.
Najmä v návrhu článku 12a sa naznačuje, že úpravy vyplývajúce z rozdielov v rizikovo vážených aktívach sa obmedzujú na subjekty so sídlom v EÚ, keďže koncepcia subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, sa vzťahuje len na dcérske spoločnosti so sídlom v EÚ.
Je dôležité rozšíriť rozsah pôsobnosti tak, aby boli zahrnuté ďalšie dcérske spoločnosti, ktoré by skupina mohla mať v inej krajine.
3.4.1.2.
EHSV sa domnieva, že tento cieľ sa v nedávnom návrhu Komisie nedosiahol, pretože porovnanie hypotetických SPE a súčtu rizikovo vážených aktív každého subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, vylučuje dcérske spoločnosti z tretích krajín, pretože sa toto porovnanie vzťahuje na články 45d a 45 h BRRD a táto smernica nezahŕňa ani dcérske spoločnosti v tretích krajinách, ani rozdiely medzi rizikovo váženými aktívami, ktoré vyplývajú z rozdielnych kritérií výpočtu v tretích krajinách a v členských štátoch.
Zahŕňa len rozdiely medzi členskými štátmi.
3.4.1.3.
Pokiaľ ido o to, že na vykonanie tejto úpravy je potrebná dohoda, EHSV zastáva názor, že napriek tomu, že v článku 45 h bodoch 4 až 6 smernice BRRD II existuje osobitný postup pre dohodu o požiadavke na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, tento postup by sa mohol uplatniť len v prípade rôznych orgánov pre riešenie krízových situácií v rámci EÚ a podľa spoločného nariadenia.
Jedným z príkladov na vysvetlenie, prečo postup nie je platný pre tretie krajiny, je to, že je doňho zapojený EBA v prípadoch, keď orgány pre riešenie krízových situácií nedosiahnu dohodu.
3.4.1.4.
EHSV navrhuje, aby v prípadoch, keď dôjde k úpravám v dcérskej spoločnosti tretej krajiny, bol európskym orgánom pre riešenie krízových situácií materskej spoločnosti ten orgán, ktorý je vzhľadom na nezáväzné stanovisko orgánu pre riešenie krízových situácií danej tretej krajiny schopný vykonať príslušnú úpravu bez toho, aby potreboval dosiahnuť dohodu s orgánom tretej krajiny.
3.4.2.
Odpočty od položiek oprávnených záväzkov (článok 72e) 3.4.2.1.
EHSV zdôrazňuje, že článok 72e má zahŕňať obdobie na zachovania predchádzajúceho stavu do 31. decembra 2024 (termín na vykonávanie TLAC v tretích krajinách).
Počas tohto prechodného obdobia sú banky so stratégiou MPE schopné upraviť odpočet podielov v dcérskych spoločnostiach z tretích krajín bez rovnocennej požiadavky na riešenie krízových situácií a vypočítať prebytok na základe celkovej kapitálovej požiadavky uplatniteľnej v tretej krajine.
V opačnom prípade by to mohlo mať nechcené dôsledky, pretože potreba emitovať oprávnené záväzky sa zvýši v dôsledku nemožnosti upraviť tento podiel v dcérskej spoločnosti tretej krajiny.
Od roku 2025, keď bude zavedený režim riešenia krízových situácií, sa zníži požiadavka na materskú inštitúciu z dôvodu nižšieho upraveného odpočítania týchto podielov tretích krajín a vydávanie týchto oprávnených záväzkov už nebude potrebné.
V Bruseli 9. decembra 2021 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG