6.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 152/113
2.7.
Okrem toho sa v uvedenom rámci načrtáva, ako by sa mala kapacita na absorpciu strát a rekapitalizáciu rozdeliť v rámci skupín, ktorých krízová situácia sa rieši („interná MREL“).
Podľa smernice BRRD finančné nástroje, ktoré sú oprávnené na internú MREL, musí mať spravidla v držbe subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, t. j. zvyčajne materská spoločnosť. 2.8.
Od začiatku roka 2020 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) pracuje na uvedenom návrhu regulačných technických predpisov na základe režimu odpočtov v súlade s mandátom stanoveným v smernici BRRD a odporúčaniami uvedenými v príslušných medzinárodných štandardoch (1).
V režime odpočtov, ktorý vypracoval orgán EBA, sa predpokladá, že nástroje oprávnené na internú MREL emitované dcérskymi spoločnosťami v prospech subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši, prostredníctvom sprostredkujúcej materskej spoločnosti by sa museli v plnej miere odpočítať od hodnoty vlastnej kapacity internej MREL, ktorou disponuje sprostredkujúca materská spoločnosť. 2.9.
EBA dospel k záveru, že požiadavky smernice BRRD nie je možné splniť bez dodatočných ustanovení, ktoré by sa museli opierať o text úrovne 1, v ktorom by sa špecifikovali.
Od začiatku uplatňovania revidovaného rámca TLAC/MREL v roku 2019 sa okrem potreby sfunkčnenia nepriameho upisovania nástrojov oprávnených na internú MREL identifikovali niektoré ďalšie problémy súvisiace s riešením krízových situácií.
Tieto otázky sa týkajú najmä regulačného zaobchádzania so skupinami G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vrátane tých skupín s touto stratégiou, ktoré majú dcérske spoločnosti v tretích krajinách.
V nariadení CRR sa napríklad v súčasnosti nešpecifikuje, či sa rôzne úpravy TLAC v prípade G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vzťahujú aj na tie dcérske spoločnosti G-SII, ktoré sa nachádzajú v tretej krajine. 2.10.
Na riešenie uvedených otázok sú potrebné určité cielené zmeny špecifických aspektov nariadenia CRR týkajúcich sa riešenia krízových situácií.
Predovšetkým sa musí regulačné zaobchádzanie so skupinami G-SII so stratégiou riešenia krízových situácií MPE vrátane tých skupín s touto stratégiou, ktoré majú dcérske spoločnosti v tretích krajinách, lepšie zosúladiť so zaobchádzaním opísaným v norme TLAC.
Pomohlo by to zabezpečiť, aby v prípade riešenia krízových situácií každý subjekt, ktorého krízová situácia sa rieši, a skupina patriaca k uvedeným G-SII mohli naďalej vykonávať kritické funkcie bez rizika šírenia negatívnych vplyvov. 2.11.
Navrhovanými zmenami by sa nezmenila celková štruktúra rámca, ale zabezpečilo by sa riadne uplatňovanie TLAC a MREL. 2.12.
Tieto navrhované zmeny nariadenia CRR môžu zohrávať zásadnú úlohu pri zlepšovaní riešiteľnosti krízovej situácie inštitúcie.
Keďže príslušné ustanovenia sú už v Únii uplatniteľné, navrhované úpravy by sa museli vykonať včas.
Potrebu urýchleného prijatia ešte viac zvýrazňuje to, že bankové skupiny potrebujú objasniť príslušný mechanizmus, aby sa mohli rozhodnúť, ako najlepšie stanoviť svoju kapacitu internej MREL vzhľadom na všeobecný termín na dosiahnutie súladu s MREL, ktorý je stanovený na 1. januára 2024, pričom záväzné priebežné ciele sa musia splniť do 1. januára 2022. 2.13.
K tomuto návrhu nie je pripojené samostatné posúdenie vplyvu, keďže sa ním nemenia základné aspekty nariadenia CRR, ale jeho cieľom je najmä objasniť právny vzťah medzi dvoma existujúcimi nástrojmi práva EÚ, konkrétne nariadením CRR a smernicou BRRD, a to začlenením osobitného zaobchádzania pri nepriamom upisovaní nástrojov oprávnených na internú MREL priamo do nariadenia CRR.
Takéto objasnenia by zabezpečili, že dva úzko prepojené rámce zostanú vo veľkej miere zosúladené. 2.14.
To by zase umožnilo inštitúciám naďalej vypočítavať, vykazovať a zverejňovať jeden súbor celkovej hodnoty rizikovej expozície a veľkosti celkovej expozície na účely nariadenia CRR aj smernice BRRD, čím by sa predišlo neprimeranému zvýšeniu zložitosti.
To zahŕňa prípadnú potrebu emitovať dodatočné nástroje oprávnené na MREL v záujme dosiahnutia súladu s internou MREL, ktorú spoluzákonodarcovia zaviedli prostredníctvom revidovanej smernice BRRD.
3.
Konkrétne pripomienky 3.1.
Stratégie riešenia krízových situácií, ktoré vyvíjajú skupiny krízového riadenia, sú vo všeobecnosti založené na dvoch štylizovaných prístupoch: „riešenie krízových situácií v jednom okamihu“ (SPE), pri ktorom jediný vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií uplatňuje právomoci riešiť krízové situácie na najvyššej úrovni skupiny, a „riešenie
(1)
Rada pre finančnú stabilitu, Guiding Principles on the Internal Total Loss-absorbing Capacity of G-SIBs („Internal TLAC“) (Hlavné zásady internej celkovej kapacity na absorpciu strát G-SIB, „interná TLAC“), 6. 7. 2017.
Podľa tohto režimu by sa nástroje oprávnené na internú MREL emitované dcérskou spoločnosťou a upísané sprostredkujúcou materskou spoločnosťou v plnej miere odpočítali od oprávnených nástrojov emitovaných sprostredkujúcou materskou spoločnosťou s cieľom splniť jej vlastnú internú MREL.