6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/95
4.9.
CESE solicită Comisiei Europene să examineze posibilitatea ca AMLA să fie pe deplin operațională, inclusiv supravegherea directă, înainte de 2026.
În orice caz, CESE invită Comisia Europeană și celelalte instituții implicate să își consolideze între timp cooperarea, pentru a pune în aplicare într-o manieră mai eficace legislația existentă, în urma observațiilor formulate de PE și de Curtea de Conturi Europeană.
Acest lucru este valabil în special în cazul ABE – și al noului său comitet privind CSB –, al BCE și al Europol.
De asemenea, CESE invită Comisia Europeană, SEAE și Europol să efectueze o nouă analiză a țărilor terțe ce ar putea fi incluse într-o nouă listă a jurisdicțiilor necooperante în domeniul CSB/CFT la nivelul UE, cât mai curând posibil.
4.10.
CESE apreciază importanța deosebită pe care ar putea s-o aibă Parchetul European în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului și invită instituțiile europene și statele membre să faciliteze punerea deplină în aplicare a acestuia fără întârzieri suplimentare.
Comitetul regretă obstacolele pe care le ridică unele guverne în calea finalizării procesului, în special unele guverne care au deținut recent președinția temporară a UE.
CESE este de acord cu solicitarea adresată de Parlamentul European Comisiei Europene, de a lua în considerare propunerea de a institui un cadru european pentru investigațiile în domeniul infracțiunilor financiare și fiscale transfrontaliere.
4.11.
Caracterul transnațional al spălării banilor impune accelerarea coordonării între forțele naționale de poliție și serviciile de informații.
Totodată, CESE consideră că ar fi foarte util ca Europol să dispună de atribuții sporite și de suficiente resurse umane și materiale pentru a combate spălarea banilor și finanțarea terorismului și criminalitatea transnațională organizată, precum și pentru a coordona forțele naționale de poliție.
Coordonarea eficace a Parchetului European, a noii AMLA și a Europol ar putea fi esențială pentru succesul practic al noului pachet legislativ.
4.12.
CESE consideră că ar trebui elaborată o listă nouă, realistă și autentică a jurisdicțiilor necooperante.
De asemenea, Comitetul propune ca Comisia să elaboreze o directivă potrivit căreia societățile comerciale și persoanele implicate în infracțiuni financiare sau în spălarea banilor să fie excluse din orice procedură de achiziții publice.
4.13.
Totodată, CESE este de părere că relația actuală dintre unitățile de informații financiare din statele membre ar trebui menținută și inclusă în noua structură a AMLA.
Alianțele strategice și în materie de informații construite de-a lungul timpului între unitățile de informații financiare din diferite state membre nu se pot pierde.
4.14.
O mare parte a activităților de spălare a banilor se desfășoară în afara sistemului financiar, prin folosirea numerarului pentru achiziționarea de produse care sunt legalizate sau stocate ulterior sau prin anumite tranzacții comerciale.
CESE solicită Comisiei să analizeze modul în care pachetul legislativ propus ar putea fi aplicat în cel mai eficient mod pieței operelor de artă, activelor de mare valoare și depozitării lor în porturi libere, antrepozite vamale și zone economice speciale, și anumitor tranzacții comerciale, tranzacții comerciale care implică împrumuturi fără dobândă rambursate în țara de destinație, investiții imobiliare și tranzacții cu societăți de jocuri de noroc.
Acolo unde este cazul, rezultatele unui astfel de studiu ar trebui să stea la baza altor propuneri legislative de combatere a spălării banilor și a infracțiunilor asociate.
4.15.
Activitatea celor mai multe organizații nonprofit ale societății civile întăresc democrația, făcând-o participativă, și pentru că reprezintă un sector economic cu valoare tot mai mare.
Multe dintre ele au combătut de fapt spălarea banilor și au contribuit la dezvăluirea unor practici de spălare a banilor.
Este adevărat și că unele organizații non-profit ale societății civile ar putea fi utilizate în operațiuni de spălare de bani.
Din acest motiv, atunci când se elaborează politici privind organizațiile non-profit ale societății civile, o evaluare a riscurilor în acest sector trebuie să fie foarte atentă, pentru a detecta cazurile de utilizare a unor astfel de organizații în scopuri ilegale, fără a promova limitarea dezvoltării lor sau fără a permite guvernelor autoritare să atace organizațiile care le critică.
5.
Observații specifice 5.1.
Pe lângă creșterea numărului de tranzacții virtuale și a utilizării criptoactivelor, a luat avânt în timpul pandemiei piața jetoanelor nefungibile (NFT – Non Fungible Tokens) (25), care transferă sume de bani peste graniță (2,5 miliarde USD în prima jumătate a anului 2021) prin utilizarea tehnologiei blockchain.
CESE propune includerea operatorilor de NFT (de piață) în lista entităților obligate.
De asemenea, trebuie monitorizate tranzacțiile fără numerar, care se folosesc pentru spălarea banilor.
(25)
Reuters, 6.6.2021: Volumul vânzărilor de NFT.