C 152/76
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
4.10.
Uniunea Europeană trebuie să se înarmeze cu mai multe competențe pentru a putea combate eficient dezinformarea răspândită sistematic de puteri ostile, deseori conduse de guvernele unor țări terțe, printre care se numără în special Rusia și China.
Pentru a răspunde acestei amenințări, nu va fi suficient să se lucreze la codurile de conduită.
Autoritățile naționale au nevoie de mai mult sprijin din partea serviciilor de informații și guvernele ar trebui să comunice informațiile de care dispun, ținându-se în același timp cont de problemele anumitor state membre, menționate mai sus. 4.11.
Aceste acțiuni ar trebui, de asemenea, să asigure accesibilitatea și înțelegerea în rândul persoanelor cu handicap, în special cu handicap senzorial, psihosocial și intelectual, care sunt deosebit de vulnerabile la știrile false. 4.12.
Societatea civilă pare prea puțin implicată.
În cea mai mare parte, interlocutorii pe care Comisia Europeană îi consideră capabili de acțiune sunt platforme, mass-media, cercetători și verificatori ai veridicități informațiilor.
Este necesar ca, în acțiunile de combatere a dezinformării, să se recunoască rolul major pe care îl joacă întreprinderile – printre altele fiindcă practicile de dezinformare le pot afecta grav veniturile sau reputația –, organizațiile sindicale și asociațiile.
Organizațiile societății civile dispun de un capital de legitimitate important, care poate fi mobilizat pentru combaterea dezinformării. 4.13.
CESE remarcă faptul că marea parte a acțiunilor de combatere a dezinformării se concentrează asupra conținuturilor anglofone.
Acest lucru se explică, în special, prin faptul că majoritatea platformelor sunt de origine anglo-saxonă.
Cu toate acestea, unele state par să fie afectate grav (Republica Cehă, Polonia, țările baltice).
Este de dorit, așadar, să se consolideze acțiunile ce vizează conținuturi în alte limbi decât engleza. 4.14.
În general, CESE se așteaptă la acțiuni consolidate de prevenire și anticipare.
Întrucât, în permanență, își fac apariția noi rețele (Clubhouse), întrucât dezinformarea utilizează mijloace din ce în ce mai sofisticate (deepfakes), întrucât anumite aplicații se situează la frontiera dintre platformă și mesagerie privată (Telegram), trebuie acționat deja din momentul în care este detectat un nou tip de risc. 4.15.
După cum sublinia cu oarecare dezamăgire Curtea de Conturi Europeană în raportul său din 3 iunie 2021, lipsește încă un plan european de alfabetizare mediatică, care să permită societății civile să înțeleagă mai bine informațiile, indiferent dacă sunt difuzate prin canalele clasice sau online.
Acest plan, care se înscrie în competența statelor membre, trebuie pus în practică încă de la cea mai fragedă vârstă, astfel încât cei mai tineri să poată face repede diferența între informațiile adevărate și cele false. 4.16.
CESE remarcă faptul că, mult prea adesea, numeroase canale media, în special cele audiovizuale, acceptă în platourile lor persoane care se pretind oameni de știință pentru a-și spori credibilitatea.
Recomandă, mai ales, verificarea mai strictă a competențelor academice ale celor invitați să se exprime în calitate de experți în emisiunile de mass-media.
Bruxelles, 9 decembrie 2021.
Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG