6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/75
3.5.
Ghidul recunoaște că verificarea informațiilor nu face obiectul unui schimb suficient de informații între statele UE, ceea ce face posibil ca informațiile care sunt recunoscute ca fiind false într-un stat să continue să circule într-un alt stat. 3.6.
Ghidul constată că, pentru combaterea dezinformării, trebuie accelerate măsurile privind monetizarea dezinformării prin plasarea de anunțuri publicitare în spațiul digital, în special pe platforma Google Ads. 3.7.
Codul insistă mai ales asupra publicității politice.
Identitatea emitentului publicității politice este deseori opacă și este necesar să se îmbunătățească transparența publicității difuzate.
Aceasta corespunde propunerilor legislative privind serviciile digitale (9) (articolul 30.
Comisia va propune noi acte legislative în vederea unei transparențe sporite în ceea ce privește publicitatea politică. 4.
Observații specifice 4.1.
CESE salută calitatea lucrărilor Comisiei Europene în ceea ce privește combaterea dezinformării și, în special, consolidarea progresivă a acțiunilor sale. 4.2.
CESE remarcă faptul că măsurile de combatere a dezinformării trebuie puse în aplicare ținând cont de imperativul legat de protecția libertății de exprimare. 4.3.
A fost inițiat un demers de structurare a discuțiilor între toate părțile implicate, în special printr-un apel pe scară largă lansat mediului academic.
CESE recunoaște că era necesar să se pună accentul pe sectorul publicității online, iar această necesitate este luată în considerare în prezent. 4.4.
Critica fundamentală a CESE în ceea ce privește ghidul de consolidare a codului de bune practici privind dezinformarea se referă la faptul că acesta se concentrează mult prea mult asupra conținuturilor și a moderării lor și nu suficient asupra actorilor responsabili de propagare.
Conținuturile se transformă în permanență, platformele utilizate evoluează, însă actorii principali și motivațiile lor nu se schimbă.
Abordarea trebuie mai degrabă să prevină decât să trateze efectele și Comisia trebuie să privilegieze mai curând abordarea cauzelor decât a consecințelor. 4.5.
În spatele imaginii câtorva ideologi, secte sau fanatici se desfășoară o adevărată afacere, foarte rentabilă, a dezinformării.
Fără să-și dea seama, întreprinderile europene cheltuiesc peste 400 de milioane de euro pe site-urile de dezinformare (10).
Întrucât este un fapt cunoscut că sursele majore de dezinformare urmăresc obiective financiare, în special printr-o redirecționare care permite încasarea unor sume importante din publicitatea online, însă și prin deținerea unor statute specifice care le permit solicitarea de subvenții publice, Comisia ar trebui să încurajeze crearea unui arsenal de instrumente economice și financiare de combatere a dezinformării la sursă. 4.6.
CESE observă că multe platforme nu publică suficiente informații privind metodele lor de combatere a dezinformării, un fapt care îi frânează pe toți actorii europeni în lupta împotriva practicilor de dezinformare.
În schimb, CESE constată cu satisfacție că unele platforme (YouTube) par să ia problema în serios. 4.7.
Influența mare a principalelor platforme (Facebook, Twitter) nu trebuie să lase să se ascundă faptul că dezinformarea cea mai eficace se concentrează asupra instrumentelor mai puțin cunoscute marelui public, precum VKontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler.
Aceste platforme mai mici au un public mai puțin numeros, însă pot să vizeze mai ușor grupuri specifice în funcție de regiune, vârstă sau orice alt parametru.
În plus, aceste platforme nu dispun de mijloacele financiare care să le permită să combată dezinformarea pe care o propagă sau nu le interesează acest aspect, punându-se la adăpost în spatele libertății de exprimare.
Dezinformarea pornește deseori de pe platformele cu un cerc mai restrâns de utilizatori, apoi ajunge rapid la un public mai larg (11). 4.8.
CESE consideră că acțiunile europene sunt prea fragmentate și lipsite de coordonare.
Structurile se dovedesc a fi prea separate, în special în ceea ce privește cele două entități principale, EDMO și grupul operativ european East Stratcom.
Instituirea grupului de lucru permanent care să implice Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) ar trebui să faciliteze schimburile în acest domeniu.
Totodată, CESE se teme că modalitățile sale de acțiune sunt prea puțin eficace în comparație cu amploarea fenomenelor vizate. 4.9.
Este urgent să se îmbunătățească cooperarea între statele membre.
În același timp, UE trebuie să țină cont de faptul că libertatea mass-media, indisolubil legată de libertatea de exprimare, este în acest moment periclitată în mai multe state membre, ca și cea a sistemelor judiciare respective.
Această situație are cu siguranță un impact negativ asupra capacității acestor țări de a gestiona o cooperare fructuoasă, de exemplu, pentru verificarea veridicității informațiilor, și în conformitate cu valorile Uniunii, în special cu principiile statului de drept.
Orice efort care își propune să combată dezinformarea poate avea consecințe foarte importante în ceea ce privește drepturile fundamentale, care trebuie garantate și protejate în toate statele membre.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Comisia Europeană.
„Propunere de regulament privind piața unică a serviciilor digitale”, 15 decembrie 2020.
Claudia Cohen, „Des marques financent, malgré elles, la désinformation” (Mărcile finanțează, fără voie, dezinformarea), Le Figaro, 5 august 2021.
Institute for Public Relations, „Combating foreign disinformation on social media” (Combaterea dezinformării străine pe platformele de socializare), Rand Corporation, 28 iulie 2021.