C 152/54
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
3.11.
Abordarea ecosistemică a Comisiei Europene nu acoperă toate nivelurile și aspectele relevante.
Aceasta evidențiază în mod clar importanța privirii evoluțiilor în materie de tranziție din perspectivă regională și importanța asigurării faptului că întreprinderile – inclusiv cele din economia socială – stau la baza întregii operațiuni politice.
Este important să se arate care este legătura dintre acest fenomen și lanțurile valorice și în ce fel corespund diferitele componente ale ecosistemelor individuale cu cele ale altor ecosisteme.
4.
Opțiuni pentru parcursuri de tranziție, pe baza unei abordări generale în ceea ce privește dezvoltarea industrială socioeconomică 4.1.
Deși inovarea este asociată pe scară largă cu noile tehnologii sau cu cercetări științifice revoluționare, există și posibilitatea de a folosi competențele existente ca bază pentru produse și servicii noi sau mai bune.
Noile tehnologii sunt strâns legate de tehnologiile tradiționale existente.
Există alte exemple clare ale acestei interdependențe dintre modalitățile tradiționale consacrate de fabricație și sporirea inovației și modernizarea sectoarelor industriale: utilizarea de materiale noi și mai ușoare din industria aeronautică în cazul vehiculelor, folosirea de materiale mai ușoare în domeniul auto și aplicarea biotehnologiei în proiectarea noilor instrumente sau servicii medicale. 4.2.
Infrastructurile avansate din domeniul TIC introduc noi oportunități și contribuie la crearea de soluții inovatoare și sustenabile, care sunt legate de particularitățile existente la nivel regional.
De exemplu, utilizarea imprimantelor 3D permite dezvoltarea și proiectarea unui produs într-un loc și punerea sa la dispoziție, în format fizic, acolo unde este necesar, în mai multe locuri diferite.
Aceasta contribuie la reducerea efectelor transportului asupra mediului înconjurător. 4.3.
Conceptele economiei sociale pot juca un rol important în schimbările socioeconomice, creând noi oportunități de învățare, de trai și de ocupare a forței de muncă, precum și infrastructuri alternative de servicii și de sprijin în comunitățile locale, mai ales pentru grupurile defavorizate și pentru persoanele vulnerabile.
Împreună cu serviciile de interes public general, aceste concepte prezintă un potențial considerabil de a-i pregăti în mod competent și eficace pe actorii sociali și economici pentru cerințele și consecințele inovării și schimbărilor, în special la nivel regional. 4.4.
Structurile publice au o mare responsabilitate în crearea condițiilor favorabile schimbării și dezvoltării prin furnizarea de servicii de interes general accesibile tuturor actorilor economici. 4.5.
Acest demers face parte din progresul necesar în ceea ce privește serviciile de interes public, precum organizarea de agenții de formare continuă pentru perfecționarea profesională necesară a forței de muncă, cu scopul de a îmbunătăți competențele lucrătorilor și de a ajuta întreprinderile să facă față inovării și schimbărilor.
Prin urmare, lucrătorii calificați vor deveni mai bine ancorați în regiune și vor contribui la conturarea schimbărilor structurale permanente și ecologice. 4.6.
În cazul industriilor energointensive, există numeroase soluții partajate pentru decarbonizare și, astfel, posibilitatea de investiții partajate (de exemplu, hidrogen curat, reutilizarea captării și stocării carbonului).
De asemenea, circularitatea sporită și simbioza industrială sunt aspecte importante în decarbonizarea industriei și în pregătirea pentru un viitor cu întreprinderi eficiente, cu o productivitate solidă.
5.
Importanța piețelor regionale ale muncii care oferă locuri de muncă decente în întreprinderi sustenabile din sectorul producției și al serviciilor 5.1.
Regiunile, întreprinderile și performanța economică a acestora trebuie înțelese analizate în detaliu în raport cu competențele lor fundamentale la nivelul industriei și din punctul de vedere al forței de muncă.
Aceasta include, de asemenea, infrastructura, amplasarea, dotarea cu resurse, spiritul antreprenorial și configurarea instituțională.
Acest lucru este important pentru a putea dispune de o forță de muncă înalt calificată și pentru a anticipa viitoarele cereri de competențe, pentru a evita deficitele de competențe (de exemplu, penuria de ingineri). 5.2.
Colaborările cu universitățile, inclusiv cu cele specializate în științe aplicate, și cu institute de cercetare pot fi esențiale pentru crearea de noi oportunități industriale care pot genera noi locuri de muncă în firme consacrate, companii multinaționale, IMM-uri și întreprinderi nou-înființate. 5.3.
La nivel uman, regiunile care îi primesc și îi integrează cu ușurință pe nou-veniți în structuri socioeconomice funcționale se află într-o poziție avantajoasă. 5.4.
Regiunile în care forța de muncă calificată este profund ancorată în structurile socioeconomice și se simte ca acasă pot deveni, de asemenea, locul de stabilire a unor sectoare și întreprinderi dinamice, cu o valoare adăugată ridicată, bazate pe rețele de competențe eficace, formale și informale.
Prin urmare, munca contribuie în mod esențial la definirea competențelor industriale inovatoare ale unei regiuni și ajută în mod fundamental la sprijinirea proceselor de modernizare și de transformare.